307 



Paa Bagsiden af Flaaget optræder i Skiferen en 12 Fods 

 mægtig Kvartsgang af ofte vandklar Kvarts — tildels med 

 Druserum, hvori smaa Bjergkrystaller, Gangens Strøg 

 er 0-V. 



Salangens Granitfelt begynder oppe paa Likollen — 

 tversover for Graarden Haukeli i Bækkebotten. Bet danner 

 her først et som det synes isoleret liggende Parti, mærkeligt 

 ved de overordentlig hyppige indtil 2 Fod mægtige Gange 

 af ren, tildels krystallinisk udviklet Kvarts. Disse Kvarts- 

 gange stikke i Regelen lodi^et ned, udstrække sig i nord- 

 sydlig Retning, men afsætte Tvergrene i forskjellige Ret- 

 ninger, saa Kvartsgangene danne som et udviklet Net- 

 verk. Graniten antager paa sine Steder en bestemt 

 Lagdeling, gaar over til en Gneis-Granit eller ren 

 Gneis, paa sine Steder endog til |en Glimmer-Gneis eller 

 ren Glimmerskifer. Hvor Glimmeren saagodtsom ganske 

 mangler, er Bjergarten en typisk Granit; hvor Glimmeren 

 er mere fremtrædende, bliver Stenen i Regelen mere smaa- 

 kornig og antager her en mere eller mindre bestemt Parallel- 

 struktur, idet Glimmerbladene som oftest viser en Tendens 

 til at gruppere sig stribevis efter denne. Paa sine Steder 

 optræder ogsaa Magnetjern i stribevis Fordeling sammen 

 med brun Glimmer. Mod Øst begrændses Granitpartiet her 

 af Skiferlag med blaaligsort Kalksten, der falder mod Øst 

 og saaledes synes at ligge over Graniten. Disse tilhøre an- 

 tagelig den 3die Skifergruppe og staa mod Øst antagelig i 

 umiddalbar Forbindelse med Lagmasserne af denne Gruppe, 

 der fra Kroken udbreder sig over Kob-Ryggen til Bardo. 



Mod Syd henimod Orrefj eldet afløses Graniten af en 

 Glimmerskiferafdeling eller Lagmasser af en grønlig kloritisk 

 Glimmerskifer med Granater med nord-sydlig Strøgretning 

 og stejlt staaende Lag med svag Afbøjning mod Vest — 

 altsaa ganske i Overensstemmelse med Lagdelingen inden 

 Granitpartiet, hvor denne optræder som en Gneis-Granit. 

 Glimmerskiferen er paa Østsiden knyttet til en tyndlaget 

 sandstenagtig Skifer (petrografisk identisk med sandstensag- 

 tige Dannelser nede i Ytre Salangen, hvorom Nærmere i et 

 følgende Afsnit). Forholdet mellem Glimmerskifer og Sand- 

 stensskiferen er ikke ganske klart. Paa et Sted, hvor de 



