310 



det egentlige Fjeldparti sig nordover opimod Skø-Vand un- 

 der Navn af Honglifi eldets og Stensfj eldets Drag. 



Ved Søvejen — ved Bunden af Salangen — optræder 

 overalt i de langs Fjorden fremspringende Bakkelield og 

 Aasskraaninger en sandstenagtig Kvartsit i smuk regelmæs- 

 sig T^agdeling — i Lag af indtil 9'' Tykkelse. Strøgretnin- 

 gen 120 '\ Fald 20 " NO. Kvartsiten er indvoxet med solv- 

 hvide Glinnnerskjad og hist og lier ogsaa med røde Grana- 

 ter og er li.^Tppig ren sandstenagtig. Den indeslutter underti- 

 den indtil kvartertykke Lag af en Hornblendegneis, der dog 

 i Regelen optræder i de dybest liggende Partier, 



De samme kvartsitiske Lag optræde overalt paa Stræk- 

 ningen langs Fjorden melleni Søvejen nordover til Skaarvik. 

 De ere her li^yppigen gjennemsatte af vertikale dybe og brede 

 Kløfter, der skjære sig ind lodret mod Strogretningen. 



Ved Skaarvik kvartsitiske Lag i Vexling med Glim- 

 merskifer. Strøg 110 *\ Fald 20'^ N. 



Fig. 20. Profil fra Søvejen op over til Rundfjeld og 

 vestover forlænget udover til Astafjorden. 



1) Kvartsitisk sandstenagtig Skifer. Fald NO. 



2) Glimmerskifer med Granater. Strøg 1 10 a 1 20 «, Fald NO. 

 i)) kvartsrig Glinnnerskifer. 



4) Lidlejninger af kornig krystallinisk Kalksten. 



f)) Glimmerskifer med Kalkstensindlejninger. Glimmeren 



brunlig og temmelig storbladig. 

 (')) Rundtjeldet bj-gget af krystallinisk Kalksten i overor- 

 dentlig mægtige Lagmasser. Øverst paa Top er Kalk- 

 stenen rigt indvoxet med storbladig eller stænglig smuk 

 Grammatit. Kalkstenen gjennemsættes op imod Top af 

 en et Par Kvarter niægtig Kvarts (?) - G :ing, hvori ind- 

 sprængt Magnetkis og Svovlkis. 



Fjeldpartiet niellem Astafjorden og Salangen — i Profilrit- 

 sets vestlige Del — er helt og holdent bygget af Glimmerskifer- 

 gruppens Lagmasser. Langs Astafjorden er Faldet østligt, 

 langs Salangen er det slaaet over tilvestligt. Det vidstrakte 

 Lavland, der fra Seljeskog breder sig indover mod Bække- 

 botten under Rundtj eldets søndre Alliæng, er iigeledes for 

 største Delen bygget af Kalksten. Overalt, hvor Fjeldgrun- 

 den her bryder frem, dannes den 1 ethvert Tilfælde af 

 Kalksten. 



Flaaget — en stejl Fjeldrab, der stikker op fra Øvre- 



