313 



ningspunkter skulde ligge saagodtsom umiddelbart i hinan- 

 den, som her maatte være Tilfældet, om Salangens kvartsi- 

 tiske Sten skulde være at indordne under denne. 



Følges Landet indover. saa vil paa Nes ved 

 Gaarden Salangsdal den faste Fjeldgrund findes dannet af 

 Glimmerskifer, sandstenagtig Glimmerskifer og Hornblende- 

 skifer vexlende med Bænke af Kvartsit. Stenen er her til- 

 dels gjennemsat af Gange af brunlig Kalkspath, indflettet 

 med Klumper af Klorit og Kvarts med Drummer Jernspath. 

 Strøg og Fald her højst variabelt. Ogsaa disse Lagmasser 

 maa antagelig være at indordne under Salangens sandsten- 

 agtige Kvartsit. 



Længere ind ved Otteraa findes underst ved Stranden 

 karakteristisk Glimmerskifer, Strøg 140 «, Fald 20» SV, og der- 

 over kvartsitisk tildels sandstenagtig Skifer med Lag af renere 

 Kvarts. Strøgretning 40", Fald 20 a 30 «NV. I den kvart- 

 sitiske Sten her sees Indlejninger af Hornblendeskifre. 



Indenfor Otteraa og ind mod Lavangsejdet optræder 

 overalt den karakteristiske Glimmmerskifre. 



Halvøen mellem Salangen, Lavangen og Astafjorden 

 — egentlig Sundløbet, der skiller Fastlandet fra den store 

 Andorg-0 — er bygget af Glimmerskifergruppens Lagmas- 

 ser, der vise en temmelig konstant Strøgretning af N — S 

 (nærmere 160"). Udimod Sundløbet er Faldretningen kon- 

 stant østlig, men svinger ind imod Salangen og Lavangsej- 

 det over til konstant vestligt. Her er altsaa en bestemt 

 fremtrædende Svingning i Faldvinkelen — en Svingning, der 

 kan forfølges gjennem hele Fjeldpartiets Længde. 



I det Indre af Salangen saavel over de nordligst lig- 

 gende Partier af ovennævnte Halvø, som i de smaa Holmer, 

 der dukker frem henimod Fjordens Afbøjning mod sit ytre 

 Løb, optræder en sandstenagtig Kvartsit tildels med Indlej- 

 ninger af Glinunerskifer og selv Hornblendeskifer. Strøgret- 

 ningen inden disse Lagmasser kan tildels være temmelig va- 

 riabel. Den forherskende Strøgretning er dog at sætte til 

 omkring 120", og over store Vidder er ogsaa denne med sta- 

 digt nordøstligt Fald bestemt fremtrædende. Navnlig ligger 

 dette Forliold klart tilskue langs Salangens indre o: østlige Side. 



I petrografisk Henseende er , denne sandstenagtige 

 Bjergart helt forskjellig fra de kvartsitiske Lagmasser, der 

 saa ofte optræder i større eller mindre sammenhængende Par- 



