316 



ikke noteret. Ved Betholmeii — nordenfor Kastneshavn — 

 sees Glimmerskifer med Kalkstensindlejninger i næsten ho- 

 risontal Lagstilling. Ved Bjørgan strax udenfor Svingningen 

 ind imod Sør-Reisen optræder kvartsrig Glimmerskifer. 



Lejningsforlioldene her stemme saaledes i det Væsent- 

 lige overens med dem, der træde frem i det søndenfor liggende 

 Fjelddrag mellem Salangen og Lavangen, hvor Faldet langs 

 Suiidløbet ligeledes fandtes konstant østligt. Og ligesom der 

 en Svingningslinje for Faldretningen var at paavise fra Lid- 

 bøjningen mod Salangens indre Løb mod Syd til Lavangen 

 over Lavangsejdet, saaledes vil her rimeligvis ogsaa være at 

 paavise en lignende Svingningslinje i Forlængelsen af den 

 føivste. Denne er nemlig efter al Sandsjailighed her at søge 

 gjennem Rørvandets og Skø-Elvens Dalløb. Opover det 

 strax østenfor liggende Dalføre Tømmerelvens Dalløb er nem- 

 lig Faldet konstant vestligt. 



i. Snørkens Pjeldparti. 



mellem Salangselv og Spanddalen. 

 Fig. 28. Profil fra Salangselv — paa den anden Side af 

 Kroken - opover til Top af Snørken. 



1) Lerglimmeragtig Skifer i Vexling med tyndskifrig Kvart- 

 sit. Faldet som det synes svagt nordostligt. 



2) Glimmerskifer -- tildels temmelig mild — Strøg N — S, 

 Fald 30 " V. Indflettet med røde Granater. 



3) Indlejninger af graalighvid krystallinisk Kalksten af ret 

 anseelig Mægtighed. 



Mens Glimmerskiferen opover Højiladen og Top af 

 Snørken ntvivlsomt tilhøre Glimmerskifergruppen, kunde der 

 derimod være Spørgsmaal om de lerglimmeragtige Lagmas- 

 ser (1) nede ved Elven skulle være at indordne under denne 

 eller under den jaigre (3die) Skifergruppe. Den sidste For- 

 udsætning kunde vel synes den rimeligste. 



Tager man fra Lund i Salangsdal over den vide Ind- 

 sænkning, der herfra fører ned til Gratangs- og Lavangs- 

 botteu i Astaljorden, og der, hvor Spanddalstinden skjær sig 

 imellem, følger Spanddalens vikle Fj eldre vne mellem Snør- 

 kens Drag og Spanddals Tind, ville følgende Forholde her 

 flndes trædende frem. 



Over den lave Aasskraaning, der fra Salangsdalen fø- 

 rer op til den nævnte Indsænkning, bygges Fjeldgrunden af 



