321 



I geologisk Henseende er denne saaledes nært kn3^t- 

 tet til den tvers overtor liggende Fastlandsstrækning. 



b. Andor^ 0. 



Andorg har et Fladeindliold af 2,5 geogr. n Mil 

 og danner et i liøj Grad vildt og sønderrevet Bjergiandskab. 

 Jeg har alene havt Anledning til ganske flygtigt at besøge 

 denne 0, og de lagttagelser, jeg dernnder har gjort, ere saa- 

 ledes kuns ganske faa og lidet sammenhængende. Ved at 

 stille disse sammen med den af Keilhau i Gæa 2 B Side 292 

 leverede Fremstilling vil man dog antagelig kunne danne 

 sig en nogenlunde klar Oversigt over Øens Bygningsforholde 

 i det Store. I saa Henseende skal dog fremholdes, at et 

 nøjagtigere Studium sikkerlig vilde være af megen Interesse. 



Ved Gaarden Laupstad ved Bygdens Munding mod 

 Øens nordvestlige Hjørne optræder i Underlandet langs Stran- 

 den kvartsrig G-limmerskifer med Lag af Kvarts af dels 

 mælkehvid dels vandklar Farve. Skiferen er tildels indsprængt 

 med smaa røde Granater. Lagstillingen svævende. 



Opover Fjeldsiderne, der stige op herfra, stikker Glim- 

 merskiferen frem med Kalkstensindlejninger. Strøg 160 ", Fald 

 svagt — 15 a 20 « 0. 



Om Forholdene paa Andorg udtaler Keilhau sig 

 saaledes: „Paa Andorg 0, paa Rollen og paa det tUstødende 

 Fastland indenfor har jeg med Undtagelse af to Gneisarter 

 ikke fundet andet end Glimmerskifer med sine Kalkstensind- 

 lejninger. Den ene Gneisart er utvivlsomt underordnet 

 Glimmerskiferen og synes i sin Almindelighed at danne 

 Spidserne af de indtil 4000 Fod høje rundt om Mjøsundet 

 opstigende Bjerge. Dette er ganske vist Tilfældet med Dur- 

 maalstind paa Andorgø. Op til en Højde af omtrent 2000 

 Fod over Havfladen finder man her den almindelige Glim- 

 merskifer næsten overalt fuld af Granater, faldende 40 ® 

 Den øvrige Del af Bjerget, der stiger omtrent 1000 Fod 

 højere op, bestaar af en i sin Sammensætning højst variabel 

 Bjergart, som vel overalt er dannet af Glimmer, Feltspath 

 og Kvarts, men hvori snart den ene, snart den anden ai 

 disse Bestanddele vinder Overhaand, saa Strukturen snart 

 nærmer sig Gneisens, snart Granitens. Denne Bjergart er 

 dog stedse tydelig skiktet og det i Overensstemmelse med 

 Glimmerskiferen, paa hvilken den hviler. Imellem dens un- 



