322 



derste Lag, som ere mest feltspathfattige og gneisartede, 

 ligger endnii nogle Glimmerskiferlag. Mod Toppen tiltager 



Mængden af Feltspatli og med den Granittextiiren. ■ — 



Den anden af de to omhandlede Gneisarter stikker frem paa 

 begge Sider af Bygden. Den har en næsten- fuldkommen 

 porfyragtig Habitus, idet den er fuld af store Orthoklas-Tvil- 

 linger — en smuk Sten, som paa flere Steder er at paavise 

 inden vore ældste Gneisterritorier. Om den ogsaa her til- 

 hører det sande Grundfjeld, er vel tvivlsomt. Paa Andorg 

 saa jeg visselig Glimmerskifer læne sig til denne Gneis, 

 men efter Vargas Notits fra Ibestad, maa man tro, at den 

 der ogsaa forekommer i Vexling med Glimmerskiferen«. 



Af dette fremgaar, at Glimmerskifergruppens Lagmas- 

 ser, der som ovennævnt bygger Fjeldgrnnden langs Bygden 

 udover til nordvestligste Hjørne, ogsaa optræder paa de an- 

 dre Punkter, hvor Undersøgelser ere anstillede — fra Hav- 

 fladen op til en Højde af omtrent 2000 Fod. Med Hensyn 

 til de højere liggende gneisagtige Lagmasser, saa kan det i 

 Henhold til Keilhaus Fremstilling heller ikke være synderlig 

 Tvivl underkastet, at ogsaa disse ere at indordne under 

 Glimmerskiferformationen. Og det samme gjælder da end 

 bestemtere den i de lavere Partier langs Bygden mere un- 

 derordnet optrædende Gneisart, der som ovenfor omtalt paa 

 Rollen optræder lejeformig mellem Glimmerskiferens Lag. 



Der er saaledes foreløbig al Grund til at forudsætte, 

 at Andorgøens faste Fjeld helt og holdent er bygget af Glim- 

 merskifergruppens Lagmasser, at Strøgretningen inden disse 

 i sin Almindelighed er nord-sylig eller spillende derom, og 

 Faldretning temmelig konstant østlig. At temmelig betyde- 

 lige Afbøjninger fra denne Strøgretning kan finde Sted frem- 

 lyser imidlertid af Forholdene op over Durmaals Tind. 



Fra den nordlige Side af Andorg har jeg for nogle 

 Aar tilbage modtaget et lidet RuUestj^kke af Enstatitsten, 

 indblandet med grønlig Talk. Der kan saaledes være nogen 

 Mulighed for, at Enstatitsten — maaske i Forbindelse med 

 Olivinsten — her kan bryde frem i kuppeformige Smaapar- 

 tier. Som bekjendt tindes Olivinsten med indblandet Enstatit 

 paa flere Punkter inden Tromsø Amt. 



e. Byrø 

 danner et i nord-sydlig Retning langstrakt Ølånd af omtrent 



