326 



faste Fjeldgruiid ikke hyppig vil lindes stiltkende frem. 

 Umiddelbar Kontakt mellem Gneis-Granit og Skifer er her 

 ikke fundet. Ved Gaarden Øvre-Botten — mellem V* og \ 

 Mil ovenfor Fjordbunden — træder Glimmerskifer med ind- 

 voxede Granater frem under en nord-sydlig Strøgretning og 

 med 30** østligt Fald. I Glimmerskiferen her sees hyppige 

 Kalkstensindlejninger. Herfra fortsætter Glimmerskifergrup- 

 pens Lagmasser — confr. Gæa — mod Øst over til Kløven, 

 idet Faldretningen dog her synes at afbøjes i mere syd-ost- 

 lig Retning. Ved Kløven angives Lagstillingen som noget 

 variabel. 



Tager man fra den nævnte Gaard Øvi^e-Botten i øst- 

 lig Retning, saa vil man her forlade Glimmerskiferen og der- 

 imod træde ind i det gneis-granitiske Felt, som hist og her 

 bryder frem over store Partier af Lavlandet ovenfor 

 Tranøbotten. 



Ved Gaarden Kvanaas — paa Senjens Østside ved 

 Gisund, omtrent midt imellem Laxfjord og Gibostad — op- 

 træder ved Stranden Glimmerskifergruppens Lagmasser til- 

 dels under højst foranderlige Strøg- og Faldforhold. Helt 

 forunderlige Afbøjninger — paa sine Steder indenfor et gan- 

 ske snævert Omraade — kunne her træde frem i Dagen. 

 Fig 29 er et i Horisontal-Planet nøjagtigt Rits af saadanne 

 Afbøjninger — hentet fra et Punkt ved Stranden ligeneden- 

 for Kvanaasens Husebygninger. Vexlende Lag af Kalksten, 

 Glimmerskifer og Hornblendeskifer bøjer sig her koncentrisk 

 om hinanden i en næsten fuldt afsluttet Cirkel af omtrent 32 

 Fods Gjennemsnit. Lagene inden Cirkelfladens ydre Afde- 

 linger falde rundt om udåd, mens de i de mere centrale Par- 

 tier falde indad. Pilens Spidse angiver Fiddretningen paa 

 ethvert Punkt. Kalkstenen er her rigt indflettet med Horn- 

 blendekrystaller, der optræde dels som finere sondi-ede Naale, 

 men dels ogsaa buskformig straaler ud fra en fælles Hoved- 

 stamme: a) Kalksten, b) Glimmerskifer, c) Hornblendeskifer. 



Tager man fra Kvanaas mod Vest op til Græsmyr- 

 vandet, saa vil man altsaa længst nede ved Stranden træffe 

 Glimmerskiferen med sine Kalkstensindlejninger, under en 

 noget variabel Lagstilling. Noget længere oppe i Lavlandet 

 vil denne afløses af en hvid, sandstenagtig Kvartsit, der vi- 

 ser et temmelig stejlt vestligt Fald, og længere frem ved 



