m 



forøviigt konkordant Lagstilling fra G-neisen — idet dog 

 Fjorden her ligger mellem den umiddelbare Kontakt. Da 

 saavel Gneislagene i det Liggende, som Glimmerskiferen i 

 det Hængende viser en Lagstilling, som nærmer sig Verti- 

 kalplanet — Faldvinkel i Gjennemsnit nemlig 80 ^ — saa kan 

 der være Mulighed for, at Begreberne Over- og Underlej- 

 ningsforhold her ikke vil kunne anvendes med fuld Beretti- 

 gelse. Hvor Lagstillingen nærmer sig Vertikalplanet, vil der 

 ikke udfordi'es stærke Forrykninger for at det Over- og Un- 

 derliggende skal have kunnet vexle Plads. 



Ogsaa ved Gibostad falder Glimmerskiferen fra den 

 her fremstikkende gneisgraniti^ke Afdeling. 



Mens Glimmerskiferen saaledes langs Grændselinjens 

 begge Endepunkter viser en Lagstilling, der falder fi'a Gnei- 

 sen eller Gneis-Graniten, er Forholdet i saa Henseende et 

 andet, idetmindste paa enkelte Steder langs den nævnte 

 Grændselinjes midtre Afdeling. Som det vil fremgaa af De- 

 tailbeskiivelsen, viser Skifergruppens Lagm.asser ved Græs- 

 myrvandet vestligt Fald. — Skiferen falder her saaledes ind 

 mod Gneis-Graniten. Heller ikke her er umiddelbar Kon- 

 takt paavist, og det lader sig siuiledes ikke for Tiden af- 

 gjøre, om Skiferen stikker ind under Gneis-Graniten eller 

 om den, skjønt faldende ind mod Samme, dog alligevel staar 

 i overgribende Lejningsforhold til denne. Forudsætter man 

 det Sidste — og paa Forhaand kan der maaske være mest 

 Rimelighed derfor — saa. vil Glimmerskiferen langs hele 

 Grændselinjen findes at staa i Overlejningsforhold tU Gneis- 

 Graniten og Gneisen. 



Den. som det synes, noget abnorme Lagstilling af Ski- 

 ferpartierne ovenfor Kvanaas og op forbi Græsmyrvandet 

 har i Forbindelse med Stenens petrografiske Egenskaber hos 

 mig vakt en Tanke om. at der her muligens kunde væreAf- 

 delinger, tilhørende en yngre Skifergruppe, der saaledes træ- 

 der frem. Den sandstenagtige Kvartsit ovenom Kvanaas 

 ligner Salangens sandstenagtige Skifer. Dette faar forøvrigt 

 indtil Videre henstaa som en blot og bar Antydning. 



Mens Forholdet mellem Glimerskiferen paa den ene 

 og Gneisen og Gneis-Graniten paa den anden Side saaledes 

 her synes nogeniunde klart at ligge aabent. vil det derimod 

 være vanskeligere at besvare Spørgsmaalet om det indbyrdes 

 Forhold mellem Gneis og Gneis-Granit. Gneisfeltet tager 



