347 



at de nærmest ere at opfatte som petrograflske Afændringer 

 under samme Hovedform. 



Helt anderledes vilde Lejningsforholdene her blive at 

 sætte, for det Tilfælde, at Gneisafdelingen i sin Helhed skulde 

 være at tilskrive en eruptiv Oprindelse. Den inden Gneis- 

 afdelingen ofte saa stærkt fremtrædende Lagdeling eller 

 Skiktning synes vel allerede i og for sig at skulle vidne mod 

 en saadau Forudsætning. Forsaavidt imidlertid dette og de 

 øvrige lier omhandlede Forholde ikke skulde findes at være 

 til Hinder for en saadan Slutning, skal fremdeles ogsaamed- 

 gives, at der heller ikke inden det her omhandlede Fjeld- 

 parti er aflæst andre Forholde, der mere afgj ørende skulde 

 synes at kunne vidne mod en eruptiv Oprindelse. Yar Bjerg- 

 arten inden den omhandlede Gneisafdeling altsaa eruptiv, saa 

 maatte den have gjennembrudt Glimmerskifergruppens Lag- 

 masser. I dette Tilfælde vilde Kalkstenslagene ved Ytre 

 Elgsnes ikke danne Gruppens ældste Lagmasser her, men 

 derimod et tilbageskudt Brudstykke af de Lagmasser, der i 

 sin Tid forinden Granitens Frembrud i Sammenhæng traadte 

 frem over det hele Fjeldparti. 



Det skal ogsaa indi^ømmes, at Bygningsforholdene her 

 gjennem denne Forudsætning ville findes simplere og mere 

 overskuelige, end om man omfatter det Hele som et System 

 af paa hinanden følgende Lagmasser. Og i Yirkeligheden 

 er det ogsaa en af Eruptionstheoriens store Fortrin, at den 

 mangengang vil mægte bedre end nogen anden at lægge ind 

 viklede Bergbygningsforholde ind under en nogenlunde klar 

 Fremstilling. Dette er imidlertid ingenlunde noget Bevis 

 for Theoriens absolute Sandhed, og et stort Spørgsmaal er 

 det, om ikke mangen indviklet Knude netop under Beskyt- 

 telse af denne er bleven ikke løst, men ligefrem overhugget. 



Det gneis -granitiske Felt inden den heromhandlede 

 Fjeldstrækning danner imidlertid ikke noget selvstændigt 

 Felt, men udgjør et mindre Led af Kyststrækningens store 

 gneis-granitiske Felt. Besvarelse af Spørgsmaalet om Gneis- 

 Granitens Oprindelse vil saaledes ikke her kunne gives. 

 Der vil senere i denne Afhandling blive Anledning til nær- 

 mere at komme tilbage til dette Spørgsmaal. Foreløbig skal 

 dog bemærkes, at Gneis-Granitens sedimentære Oprindelse 

 der vil blive fremholdt som den rimeligste, og i Henhold 

 dertil antages ogsaa den først nævnte Opfatning af Lågstil- 



