352 



At slutte fra uedrasede Brudstykke-Blokke fra det 

 fra Vigeland opstigende Torskevasfjeld, der rejser sig 

 som et Aasdrag mellem Strømsbotten, Store- Vand og Gaas- 

 vand, er dette opover bygget af mildere Skiferdamielser med 

 Overgange til Alunskifer. 



Følger man fra Gaarden „Graard" Kvedfjordvejen, der 

 fra Kvedfjord fører over til Harstad i Trondenes, vil man 

 paa dem saakaldte Storlioug, der stiger op strax nordenfor 

 Vej, omtrent der, livor dennes Afhæld mod Kvedfjord tager 

 sin Begyndelse, støde paa et andet Grænsepunkt mellem 

 Gneisaf delingen og Skifer. De underste Partier af denne 

 Houg er bygget af gneisagtige Lagmasser. Strøgretning 

 130 ^\ Fald indtil 45 " NO. Gneisen overlejes af kullioldige 

 Skifere (Alunskifer), der i bølgeformig Lagstilling bygger 

 Hougens ovre Parti. 



Det her omhandlede Fjeldparti er saaledes for den. 

 største Del bygget af gneisagtige og gneis-granitiske Lag 

 masser. Ogsaa her viser Bjergarten de samme Overgangs- 

 former fra den fuldkommen lagdelte til skifrige over til ren 

 granitisk Struktur. Langs Kvedfjordstranden — mellem 

 Gaardene Elde og Molvik — optræder i et ganske smalt 

 Bælte Lag af Glimmerskifer og Hornblendeskifer med Ind- 

 lejninger af den for Glimmerskifergruppen karakteristiske 

 Kalksten. Disse Skiferlag læner sig dels mod Gneis-Grani- 

 ten — paa et Sted endog paavist den mest fuldkomne Kon- 

 takt — under stejl Lagstilling i Regelen med en svag Af- 

 bøjning mod Vest, dels lindes de ogsaa som lodretstaaende 

 Lagmasser mellem granitiske Partier, der bryde frem paa 

 begge Sider efter Strøgretningen. Mod Syd — over det 

 vide Lavland, hvorover Kvedfjordvejen er lagt til Harstad — 

 ligger mildere Skifere, tildels alunskiferagtige over Gneisen 

 eller Gneis-Graniten, og længere mod Syd langs Stranden ved 

 Indbøjning til Strømmen afløses Gneisen af Glimmerskifer 

 med Kalkstensindlej ninger. 



Tager man udelukkende Hensyn til Forholdene inden 

 det her omhandlede Landstrøg — og altsaaser bort fra disse, 

 saaledes som de træde frem inden den giv^is-gnmitiske Af- 

 deling forøvrigt, — saa kunde det her maaske snarest blive 

 gjort gjældende, at her mindst to forskjellige Formationsgrupper 



