362 



Paa et Par Punkter langs G-uUesfj orden støder Gneis- 

 Graniten i nærmere Forbindelse med den kalkstensførende 

 GlimmerskifergTuppe. Det ene Punkt er ved Flitterneshol- 

 men, der er bygget af kornig Kalksten og derover liggende 

 Hornblendeskifer. Kalkstenen falder mod 0, altsaa fra Gneis- 

 Graniten paa Hindøens Fastland langs Gullesf jordens Vest- 

 side. Det andet Punkt er Furøen, langs hvis vestlige Side 

 Glimmerskifer stikker frem med et østligt Fald af 45 ^^ — 

 og falder altsaa saaledes fra Gneis-Graniten langs Fjordens 

 Østside — men overlejes igjen under umiddelbar Kontakt af 

 gneis-granitiske og granitiske Partier. Ogsaa disse Forholde 

 skulle længere nede blive Gienstaud for nærmere Omtale. 



5) Fjeldpartiet paa østre Side af GuUesfjord. 



Ogsaa langs denne Side stiger der op en mægtig 

 Fjeldrække, der antagelig naar sit Højdepunkt i den sikker- 

 lig over 3000 Fod høje Gullesholmnakke, — strax indenfor 

 Furøens Sydspidse. Kjærringnesfjeld mellem GuUesfjord og 

 den mod SO indstikkende Østerfjord har ifølge Barometer- 

 maaling ved Kapt. E. Lund en Højde af 2900 Fod. Fra 

 Bunden af den nysnævnte Østerfjord skjærer en vild Fjeld- 

 dal sig ind i sydlig eller sydøstlig Retning, og denne fører 

 gjennem hermed sammenløbende Indskj æringer ned til Kongs- 

 vik ved Tjelsund. 



Nordenfor Østerfjord hæver Hemmestadfj eldet sig op 

 til en Højde af henimod 2000 Fod. 



Det her omhandlede Strøg er fra Gullesf jordbunden 

 nordover til Østerfjord i det Hele bygget af den almindelige 

 Gneis-Granit. Mærkeligt nok stikker dog her frem langs 

 Strandlinjen paa forskjellige Punker tildels langstrakte, men 

 smale Bælter af Glimmerskifer. Disse Forholde skulle her 

 nærmere omhandles, idet Landet skal følges indenfra ud ad. 



Under GuUesholmnakken er Underlandet bygget af 

 Glimmerskifer med Kalkstensindlejninger. Strøg N — S, Fald 

 60° 0. 



Derimod træder den gneis-granitiske Bjergart frem i 

 de fra Underlandet opstigende Fjeldpartier. 



Ved GuUesholm optræder langs Stranden og over Un- 

 derlandet Glimmerskifer med tildels mægtige Lag af grov- 

 kornig Kalksten, i Vexling med Lag af den samme grønne 

 arafibolitiske Skifer (Straalstenskifer) som er paavist paa 



