370 



Lerglimmerskifer og Alunskifer, — her dog ofte i Vex- 

 ling med gneisagtige Lag. Strøgretningeii er dog her 

 afbøjet til mere øst- vestlig, idet Lagstillingen tildels sy- 

 nes at rette sig efter Landets Afbøjning. Faldet 

 stejlt SO. 

 5) Fra Refsnes udimod Hemestad og Sandviken optræder 

 igjen langs Stranden en Skiferaf deling af Glimmerskifer, 

 kvartsitisk Skifer og Alunskifer. Strøgretning 20 ", Fald 

 vertikalt. Glimmerskiferen bliver her oftere mere og 

 mere feltspathrig og gaar over til en ren G-neis. Heme- 

 stadfj eldet syntes forøvrigt væsentlig at være bygget af 

 Glimmerskifergruppens Lagmasser — under en Excur- 

 sion opover dette fandtes intetsteds blottet Sten — og 

 først i det herfra udskydende Fjeldparti mod Strømmen 

 saaes gneisagtige Lagmasser i Overlejningsforhold tU 

 Glimmerskifer, der stak frem i de lavere Partier langs 

 Fjorden. 

 Af disse forskjellige Skiferaf delinger er det navnlig de, 

 der træde frem langs GuUesfjordens indre Del, der ville 

 blive at tildele en ikke ringe Vegt lideoverfor Spørgsmaalet 

 om Gneis-Granitens oprindelige Dannelse. Her er nemlig 

 at paavise to paralleltløbende Baanddrag af Glimmerskifer- 

 gruppens Lagmasser, — begge stikkende ind under de gneis- 

 granitiske Masser under eu østlig Faldvinkel af 60 " inden 

 det ene og endog blot 45 ^ inden det andet. Forholdet her 

 vil nærmere findes belyst ved Fig. 37, der danner et Profil- 

 rits, draget i vest-østlig Retning mellem Fjeldpartierne paa 

 begge Sider af GuUesfjorden, derunder gjennsmskjærende 

 Furø. Ifald Skiferen inden disse Drag hav de vist en verti- 

 kal Lagstilling eller selv en svag østlig Indskyden under 

 Gneis-Graniten, saa kunde der endda have været Rum for 

 den Forudsætning, at Lagstillingen var fremkaldt ved mæg- 

 tige Eruptionsmassers Frembrud. Men en saadan Forudsæt- 

 ning vil neppe være berettiget her, hvor Indskydningen vi- 

 ser en Faldvinkel paa 60 ^ og endog ned til 45 ", og dette 

 ikke paa enkelte Punkter, men ganske regelmæssig gjennem 

 de tvende paralleltløbende langstrakte Linjer. Mægtigheden 

 inden disse Skiferdrag synes ogsaa for stor og Lagstillingen 

 for regelmæssig, — samtidig som den, idetmindste hvad Strøg- 

 retningen angaar, ganske falder sammen med den, der optræ- 

 der inden de øvrige her optrædende Skiferpartier, — til at 



