371 



der skulde være nogen Uimelighed for, at de kunde være at 

 opfatte som afrevne Brudstykker af et engang- her fremtræ- 

 dende større sammeuhængende Skiferfelt. 



Synes saaledes Alt med Bestemthed af pege hen paa, 

 at Kyststrækningens gneis-granitiske Felt maa være af sedi- 

 mentær Oprindelse, saa vil dernæst blive at afgjøre dens 

 geologiske Plads eller dens Aldersforhold. Ogsaa i saa Hen- 

 seende ville Forholdene inden Grullesfjorden tjene til at stille 

 dette i en klar Belysning. 



Der kan vel ikke være Tvivl om, at man — Gneis- 

 Granitens sedimentære Oprindelse først godkjendt — paa 

 Forhaand vilde være mest tilbøjelig til at forudsætte, at den 

 tilhørte en Afdeling, ældre end den kalkstenførende Glim- 

 merskifer. Som allerede før fremhævet, vilde ogsaa Forhol- 

 dene inden enkelte af de i denne Afhandling omhandlede Fjeld- 

 partier — naar disse sees isolerede — kunne tjene til at 

 give en saadan Forudsætning Støtte. I den til Detailbeskri- 

 velsen over Fjeldpartiet mellem Bergsvaagen og Kasfjord 

 knyttede Oversigt er der imidlertid paa den anden Side og- 

 saa fremhævet forskjellige Forholde derfra, der syntes at 

 pege hen paa en nærmere Tilknytning mellem Gneis-Grani- 

 ten og den kalkstenførende Giimmerskifer. Og Forholdene 

 inden Gullesfjorden godtgjør tilfiilde Rigtigheden af de her 

 antydede Forudsætninger. Af Profilrits Fig. 37 vil det frem- 

 gaa, at Gneis- Graniten gjentagne Gange vexler med Lag af 

 den kalkstenførende Glimmerskifergruppe. Men heraffrem- 

 gaar igjen, at Gneis-Graniten ildke kan være at udsondre fra 

 Glimmerskiferen hverken som en yngre eller ældre Dannelse, 

 men at de begge danne flere Gange vexlende Led inden 

 samme Lagrække. Saa nøje ere disse Led knyttede til hin- 

 aanden, at det ikke alene er ved de mere umiddelbare Kon- 

 taktstrøg, at Skiferen og den lagdelte Gneis-Granit viser en 

 ganske samstemmig Lagstilling, men at denne med samme 

 Regelmæssighed træder frem saagodtsom overalt i det her- 

 omhandlede Strøg, ligesom ogsaa begge Led med hinanden 

 deltage paa samme regelmæssige Maade i de her fremtræ- 

 dende stærke Foldninger inden Lagstillingen i det Store. 



Men der er fremdeles ogsaa at paavise ganske ejen- 

 dommelige Overgangsforholde mellem Giimmerskifer og Gneis. 

 Inden Glimmerskiferafdelingen langs Gullesfjordens Østside 

 — og det paa Punkter eller inden Lagrækker, i hvilke Glim- 



