374 



fremhævet — med Hensyn til den orografiske Bygning, Jord- 

 bundens Frugtbarhed og gunstige Forholde forovrigt at hen- 

 regne mellem Tromsø Amts rigest udstyrede Dele. De na- 

 turlige Hjælpekilder ere visselig endnu ikke paa langt nær 

 benyttede saaledes, som de kunde og som upaatvivlelig vil 

 blive Tilfældet, naar Landskabet bliver gjennemskaaret ved 

 et fuldstændigere Vejnet. 



Fra Strømsbotten over til Glausvik. 



Opimod Gaarden Storjordet (730') — omtrent midtvejs 

 mellem Botten og Storvandet — fremdeles mægtige Aflejnin- 

 ger af krystallinisk Kalksten. Lagstillingen svævende. — 

 Strøgretningen synes nærmest N — S med østligt Fald. 



Ovenfor Storjord kvartsitisk G-limmerskifer med stejlt 

 østligt Fald. Yed Storvandet Kalksten i smuk regelmæssig 

 Lagstilling. Faldet stejlt S. Ved Våndets sydvestre Hjørne 

 under Eundfj eldets Fod i de lave Underlandspartier under 

 dette 



Glimmerskifer. Fald 60 » NV. 



Ved Gausvik gneisartet Glimmerskifer (med Feltspath). 

 Strøg 60 a 70 «, Fald 60 "NV. 



Opimod det lille Gausvikvand 



grønne kloritiske Skifere og tildels anseelige Lag af 

 en gulagtig, temmelig smaakornig Magnesia-Kalksten. Strøg 

 140 '^, Fald 60" NO. Lidt længere nordlig i en isoleret 

 Knaus sorte, milde alunskiferagtige Lag, Strøg 40 ", Fald 

 60 " SO. 



Over denne ProfiUlinje vil man altsaa dels ved Bred- 

 derne af Storvandet og navnlig langs Strandpartierne ved 

 Gausvik finde Lagmasser, tilhørende den utvivlsomme Glim- 

 merskifergruppe under en Strøgretning af omkring 70 ** og med 

 stejlt nordvestligt Fald. 



Derimod synes de tildels mægtige Kalkstenspartier, 

 der bygger saagodtsom eneraadende de lave Aasdrag mellem 

 Storjord og Storvand, at maatte være at henføre under en 

 yngre Afdeling. Lagstillingen inden disse Kalkstensaflejnin- 

 ger er i Regelen afvigende fra den inden de lavere liggende 

 Partier optrædende Glimmerskifer og ofte tillige svævende, 

 medens Glimmerskiferens er regelmæssig udpræget. 



Ogsaa de alunskiferagtige Strata opimod Gausvikvan- 

 det, ligesom den her optrædende gulagtige Magnesia-Kalk- 

 sten antages at burde udskilles fra Glimmerskiferen og ind- 



