377 



Strax nordenfor Kila lige ved Søen tyndlaget Horn- 

 blendeskifer — tildels indflettet med Feltspath — i Yexling 

 med røde feltspathrige Baand og gneisartede Lag. Strøg 145 ", 

 Fald 45 « NO. 



Mellem Kila og Bredvik liaard gneisartet Glimmerski- 

 fer. Strøg 40 » Fald indtil 45 « NV, 



Bredviknesset, bygget af Kalksten — V, Fald 15 a 

 20 « N. 



Imellem Bredvik og Mekila Glimmerskifer i Vexling 

 med grønne finstribede Skifere, ofte rigt indflettede med 

 hvidlig Feltspath, saa de i den forvitrede Dagflade vise sig 

 snehvide. Strøg 120 a 140 «, Fald 30 « N. 



Disse grønne feltspathrige, undertiden halvt lerglim- 

 meragtige Skifere findes hyppig indfældte med Klumper og 

 Aarer af rødlig Feltspath, Kvarts og Glimmer, i hvilke Felt- 

 spathen danner den forherskende Bestanddel, dernæst Kvarts, 

 mens den sorte Magnesiaglimmer er mindre fremtrædende. 



Ved Mekila Kalkstenslag, — Strøgretning 0— V, Fald 

 45 " N — i Vexling med Glimmerskifer. 



Fig. 40. Profil fra Storvasbotten opover Slettetinder- 

 nes Fjelddrag. 



a. Ved Storvandet Glimmerskifer. Strøg 40 a 50 °, Fald 

 stejlt NV. 



b. Opover Fjeldsiderne gneisagtige Lagmasser eller gneis- 

 granitiske Dannelser. 



c. Gneisen overlejes af en glindsende Glimmerskifer. Strøg 

 160°. Fald 30 a 40*^ O. 



Om den her optrædende Gneis eller Gneis- Granit dan- 

 ner det ældre underliggende Grundfjeld, eller om den skulde 

 være at sammenstille med Kyststrækningens Gneis-Granit, 

 eller om disse Dannelser skulde være at tilkjende en erup- 

 tiv Oprindelse, skal her lades uafgjort. Da Glimmerskiferen 

 falder fra den granitiske Bjergart til begge Sider og paa 

 Vestsiden endog under en stejl Faldvinkel, saa vil der fra 

 Lejningsforholdene intet være til Hiuder for, at holde sig til 

 den sidste Forudsætning. Bjergarten viser dog her ikkeno- 

 gen ren granitisk Struktur. 



Landstrøget mellem Harstad og Bergsbotten er gjen- 

 nemsat af lave Aasdrag og er saavel i orografisk som geolo- 

 gisk Henseende ganske at knytte sammen med den til sam- 

 me stødende Trondenes-Halvø — som længere frem nærmere 



