380 



Denne Kalkstens-Zone optræder saagodtsom eneraa- 

 dende fra dens Sammenstød med Glimmerskiferen nordover 

 til forbi Faskevaag og Græsbolmen. Den lier optrædende 

 ofte kulstofholdige blaaligsorte Kalksten afviger i petrogra- 

 fisk Henseende fra den i den egentlige Glimmer skiferaf de- 

 ling indlejede Kalksten, der i Regelen er graaliglivid, og er 

 i saa Henseende nærmere at stille sammen med den inden 

 Indlandets 3die Hovedgruppe. Yed Guldberget — noget 

 nordenfor Gausvik — vexler Lag af sort og hvid Kalksten 

 med Lag af rød, ganske ensartet med den, der optræder i 

 Kalkstenszouen i Bunden af den fra Tjelsundet mod Ofotej- 

 det indstikkende Sidefjord Lavangen. Paa den lave Græs- 

 bolme vexler Kalkstenen mrd mildere Lergiimmerskifer og 

 ved Fuskevaag med kloritisk Skifer — her overordentlig rigt 

 indvoxet med større og mindre Granater. 



Igjennem hele denne henimod 1 Mil lange Strækning 

 overskrider man saaledes ved at gaa søndenfra nordover en 

 sammenhængende Lagrække af Kalksten hist og her i Vex- 

 ling med mere underordnede Partier af kloritisk Skifer og 

 giindsende Skifer, Strøgretningeu er ens over hele denne 

 Strækning og Faldet stadigt nordlig — her er saavidt iagt- 

 taget intetsomhelst Tegn til Foldninger. Da den inden Glim- 

 merskifergruppen optrædende Kalksten altid ellers findes 

 alene som underordnede Indlejninger, vil man her ikke alene 

 paa Grund af Kalkstens-Zonens overordentlige Mægtighed, 

 men ogsaa paa Grund af Bjergartens noget afvigende petro- 

 graflske Karakter allerede strax modtage et Indtrjk af, at 

 dette kan være en Lagrække, der kunde være yngre end 

 den store mere kalkstensfattige Glimmerskiferafdeling. 



Ser man imidlertid hen til Lejningsforholdene saaledes 

 som de træde frem lidt udenfor Gausvik i den der paaviste 

 Kontakt mellem den egentlige Glimmerskifer og Kalkstens- 

 zouen, saa vil man finde Kalkstenen liggende over Glimmer- 

 skiferen i fuldkommen konkordant Lagstilling, ligesom den 

 ogsaa her kan findes vexlende med Lag af ren Glimmerski- 

 fer. Og ikke dette alene, men Lagstillingen inden Kalk- 

 stenszouen fortsætter saaledes uforandret til forbi Fuskevaag. 



Lejningsforholdene sjTies saaledes her nærmest at tale for, 

 at Kalkstens-Zonen er nøje knyttet tU den egentlige Glimmer- 

 skifergruppe. Ogsaa den stejle Lagstilling, som gjennem den 



