4ll 



hegge Sider. Man vil neppe kunne gjennemvandre nogen 

 Linje eller stige op over et eneste Fjeld, der bj^gges af 

 Kyststrækningens gneis-granitiske Partier uden idelig at 

 støde paa snart alle mulige Overgangsformer, fra den tynd- 

 lagede Gneis til den karakteristiske G-ranit samtidig som det 

 ligger klart for Dagen, at dette tilsyneladende Forskjellig- 

 artede danner et i sin Grund og fra sin første Oprindelse 

 sammenliængende Hele. Ved Siden af den mer eller mindre 

 udprægede Lagdeling, der ofte kan afsluttes i en fuldkom- 

 men Skiferstruktur er det navnlig den større eller mindre 

 Rigdoni paa Glimmer, ligesom ogsaa dennes forskjelligartede 

 Grupperingsmaade, der optræder som det bestemmende Led 

 for Overgangsformerne. Hvor Glimmeren træder mere til- 

 bage eller findes mere spredt fordelt om i Grundmassen en- 

 ten mere enkeltvis i Blade eller mere klumpformig samlede, 

 der vil Bjergarten erholde et mere eller mindre rent grani- 

 tisk Præg. Hvor Glimmeren derimod optræder i større Rig- 

 dom, i samlede Flag- eller parallelløbende Striber, der vil 

 Bjergarten faa et mere gneisartet Præg og vil efter Om- 

 stændigliederne blive at karakterisere som Gneis- Granit, gra- 

 nitisk Gneis eller renere Gneis. Og disse Overgangsforliolde 

 ere — som allerede før frembævet — saa hyppige og saa 

 vexleude, at man oftest vil fiude sig iTvivl om, under livil- 

 ken Begrebsform Stenen skal blive at henføre. Tror man et 

 Øjeblik i saa Henseende at have vundet et sikrere Fodfæ- 

 ste, vil man i det næste se dette glide tilside. 



At disse forskjellige Led i Virkeligheden ere at ind- 

 ordne som Dele under et fra sin Oprindelse sammenhængende 

 Hele synes ogsaa at niaate fremgaa af de inden samme op- 

 trædende Lejniugsforholde. Gjennem de forskjelligste Pro- 

 fillinjer vil man i Eegelen linde den faste Fjeldgrund bygget 

 af paa hinanden følgende konkordant liggende Lagrækker af 

 disse snart bænkdelte. snart tyndere lagdelte, snart skifrige 

 Partier. Og det er ikke alene inden de enkelte mere af- 

 grændsede Lokaliteter, at der i saa Henseende kan gjøre 

 sig gjældeude en ligesaa stærkt udpræget Regelmæssighed. 

 som den, der i Regelen vil træde frem inden Lagrækker a f 

 utvivlsom sediniiutær Oprindelse. D^t vil snart skinne trem. 

 at der over den største Del af Hindoen, over Grytd og 

 Bjarkey inden det gneis-granitiske Felt raader en bastemt 

 Regelmæssighed i Lagstillingen, hvorsomhelst denne træder 



