415 



lig Indskydeu, ville disse Kyartsmasser, forsaavidt de, livad 

 der synes rimeligt, maa være at opfatte som Indlejniiiinger 

 melk ra Gneis- Graniteus Lag, skyde ned i Dj^bet under en 

 stejl vestlig Faldvinkel. Ogsaa opimod Top af det i Nær- 

 heden liggende omtrent 1000 Fod lavere Fjeld Kinaxlen, 

 skulle lignende Kvartspartier stikke frem, ~ antagelig under 

 Forholde, ensartede med de paa Kinfj eldet. 



At disse Kvartslejer ikke kunne være samalders med 

 Gneis- Graniten, forsaavidt denne var af eruptiv Oprindelse, 

 er vel aahenbart, og heller ikke kan der være nogen Rime- 

 lighed for, at Materialet til disse er hentet fra selve den 

 granitiske Modersten gjennem Feltspath-Bestanddelens Om- 

 dannelse. Var Gneis-Graniten af eruptiv Oprindelse, maatte 

 Kvartsen her være tilført udenfra ved Udfældninger paa den 

 vaade Vej i dybe forhaandenværende Kløfter. Da Kvarts- 

 indlejningerne her træde frem i Fjeldpartiets højere lig- 

 gende Afdeling, altsaa paa Punkter, der umiddelbart efter 

 Eruptionsmassernes Frembrud gjennem Glimmerskifergrup- 

 pens Lagmasser enten allerede var naaet op over Havfladen, 

 eller efter al Sandsynlighed stak op i forholdsvis ringe Dybde un- 

 der denne, kunde der selv under den sidste Forudsætning maa- 

 ske være liden Rimelighed for, at der vilde være den nød- 

 vendige Tid forhaanden til den omhandlede Udfyldning af 

 disse mægtige Kløfter. Var Kvartsafsætningen her derimod 

 samtidig med Gneis-Graniten, maatte denne sidste nødven- 

 digvis være af sedimentær Oprindelse, og Kvartslejerne af- 

 satte paa samme Maade og under lignende Forholde som 

 Kvartslejerne mellem Glimmer skifergruppens Lagmasser. 

 Det lader sig vistnok ikke gjøre med Bestemthed at besvare 

 Spørgsmaalet om de Forholde, hvorunder Kvartsen her er 

 afsat, men det skal dog fremholdes, at det synes at skulle 

 linde sin naturligste Forklaring ved at stille Kvartslejerne 

 her i siamme Forhold til Gneis-Graniten, som det, hvori Kvarts- 

 lejerne inden Glimmerskiferen ere at stille til denne. 



Paa Bjarkeys østligst fremstikkendeNes vil man finde 

 Kalkaarer eller tyndere Kalklag dannede af tildels storbla- 

 dig romboedrisk Kalkspath, gjentagne Gauge vexlende med 

 tynde granitiske Lag under en regelmæssig Lagstilling 

 Disse ejendommelige Forholde ere nærmere fremstillede i Flg. 

 43, hvortil henvises. 



Langs Stranden ved den i Nærheden liggende Gaard 



