418 



agtige Lag. Ved Handelsstedet Hemestad i den ytre Del 

 af Gullesfjorden bygges Fjeldgrunden af Glimmerskifer og 

 kvartsitisk Skifer iVexling med alunskiferagtige Lag. Læn- 

 gere^^-indover Fjorden mod G-aarden Skomesvik Miver G-lim- 

 merskiferen efterhaanden mere og mere feltspatlirig og gaar, 

 idet Strøgretningen forbliver uforandret, over til røde gneis- 

 artede Lag. Det synes her, som om det samme G-limmerski- 

 ferlag frem efter Strøgretningen af sluttes som Gneis, 



Det er allerede ovenfor fremliævet, at Lagstillingen 

 inden den gneis-granitiske Afdeling — saa ofte den vil være 

 at aflæse — forherskende spiller i nord-sydlig Retning med 

 Faldvinkel dels mod Øst og dels mod Vest, og dette saale- 

 des, at der herunder træder frem mindst 2 Gange regelmæs- 

 sige Svingninger eller stærke Foldninger. Denne Regelmæs- 

 sighed i Lagstillingen, der saa stærkt træder frem inden den 

 gneis-granitiske Afdeling, vil i og for sig som for antydet, 

 neppe paa den naturligste Maade iinde sin Forklaring under 

 Forudsætning af Gneis-Granitens eruptive Oprindelse. Men 

 hertil kommer endvidere, at Gneis-Graniten og Glimmerski- 

 feren ikke alene, overalt hvor de stade sammen, viser en 

 indbyrdes konkordant Lagstilling, men at begge disse Afde- 

 linger paa samme Maade deltager i de nævnte Foldninger, 

 ganske som om de skulde tilhøre en og samme sammenhæn- 

 gende Lagrække. 



I saa Henseende skal her navnlig fremhæves Forhol- 

 dene inden GuUesfj orden, der antagelig ville tjene til at 

 kaste et ret klart Lys over de heromhandlede Spørgsmaale. 

 Midt inde i det gneis-granitiske Felt træder her frem to 

 Zoner af den kalkstenførende Glimmerskifer, der som Strim- 

 ler, men dog af ret anseelig Mægtighed og med en ikke ringe 

 Længdeudstrækning stikker ind under Gneis-Graniten under 

 en Faldvinkel langs den ene af60", mens den langs den an- 

 den endog gaar ned til 45 ". Lagstillingen inden disse Zo- 

 ner er for regelmæssig og i det Hele saa ganske i Overens- 

 stemmelse med den, der raader inden de forskjellige Skifer- 

 afdelinger, der træder frem langs Kyststrækningen her, til 

 at der kunde være nogen Eimelighed for, at de dannede løs- 

 revne eller gjenstaaende Rester af en af eruptive Masser 

 gjennembrudt Skiferafdeling. Den ene Strimmel træder frem 

 langs Furøens Vestside med en langs Sammes nordvestlige Side 

 konstant østlig Indskyden af 45 ", og overlejes her af gneis- 



