419 



ragnitiske Partier, der bygger Øens Højde og herfra skyder 

 ned mod Sundet langs Øens østre Side. Den anden Strim- 

 mel stikker frem langs Stranden paa Fjordens østre Side fra 

 Gullesholm udover mod Østerfjord. Denne Strimmel er ikke 

 forfulgt i sin hele Længde, men der kan nok være Mulig- 

 hed for, at den vil kunne paavises sammenhængende saa- 

 godtsom langs den hele Fjordlinje fra Ejdet udover. I et- 

 hvert Tilfælde er den Længde, der er opgaaet, anseelig nok. 

 Skiferen skyder her med østligtFald af60^ ind under Gneis- 

 Graniten, der bygger de herfra i indtil 3000 Fods Højde op- 

 stigende Bjergpartier. De her omhandlede Forholde ville 

 nærmere findes fremstillede i Hits Fig. 37. Ifald Glimmerski- 

 feren her havde vist en vertikal Lagstilling, eller selv om 

 den under en Afbøjning fra Vertikalplanet havde skudt sig 

 ind under Gneis-Graniten, kunde der have været nogen Grund 

 til — om ikke andre Forholde forøvrigt vare til Hinder derfor 

 — at drage den Slutning, at Glimmerskiferens Lagstilling 

 var at opfatte som Inversion, fremkaldt ved Gjennembrud af 

 eruptive Masser. Men en Indskydning til samme Side af 

 60 og endog nedover til 45 i to i Nærheden af hinanden 

 parallelt løbende Strimler kan neppe lade sig forene med Fo- 

 restillingen om. at disse Forholde ere udgaaede som Resultater 

 af eruptive Gjennembrud. 



Ogsaa paa Bjarkeys nordvestlige Side stikker frem en 

 ren Glimmerskiferafdeling, — utvivlsomt tilhørende Glim- 

 merskifergruppen, hvorvel Kalkstensindlejninger her ikke ere 

 paaviste. Skiferen vexler her hyppig med granitiske Partier 

 og gneisagtige Lag, men optræder her i ethvert Tilfælde i 

 for mægtige sammenhængende Partier, til at den kan være 

 at opfatte som et løsrevet Brudstykke af en af Eruptivmas- 

 ser gjennembrudt Skiferafdeling. Skiferen skyder ogsaa her 

 ind — med østligt Fald — under Gneis-Graniten under en 

 Vinkel af 60 «. 



Den Slutning, der saaledes er draget om Gneis-Gra- 

 nitens Oprindelse ved at se hen til Forholdene inden selve 

 den gneis-granitiske Afdeling, vil saaledes yderligere findes 

 støttet ved at se hen til det mellem den gneis-granitiske Af- 

 deling og Glimra erskiferen raadende Forhold langs de for- 

 skjellige Grændsestrøg. Ligesom det paa den ene Side frem- 

 gaar, at Gneis-Graniten ikke kan være af eruptiv Oprindelse, 

 saa vil det|ogsaa paa denan den Side træde frem, at den 



