421 



G-neis-Graniten. paa den ene og- Glimmerskiferen paa den an- 

 den Side vil kunne iagttages paa næi^t sagt livert eneste 

 Punkt. 



Ser man derimod hen til Forholdene inden videre Oni- 

 raade, saa vil der — som det sj^nes — være bestemte Vid- 

 nesbyrd for, at Gneisen eller Gneis- Graniten ingenlunde kan 

 danne Glimmeiskifergruppens ubetinget ældste Led. Navn- 

 lig skal i saa Henseende fremholdes de nys omhandlede Lej- 

 ningsforholde langs det Indi^e af Gullesfjorden, hvor der i 

 nogie faa Tusinde Fods indbjTdesAfstand stikker fremtvende 

 langstrakte parallelt løbende Zouer af kalkstensførende Glim- 

 merskifer, der under en med Gneis- Graniten konkordant Lag- 

 stilling skyder ind under denne under en Vinkel langs den 

 ene af 60 *^ og laugs den anden af 45 ^. Her er altsaa en 

 flere Gange gjentaget Vexling mellem Gneis-Granit og Ski- 

 fer. Man har her en sammenhængende Lagrække af paa 

 hinanden følgende Strata fra V mod 0. 



1) Gneis-Granit — langs GuUesfjordens Vestside: 



2) Første Skiferzone ~ langs Furøens Vestside-. 



3) Gneis-Granit — over Furøen: 



4) Anden Skiferzone — langs GuUesfjordens østlige Side; 

 b) Gneis-Granit, 



og igjennem det Hele en konkordant Lagstilling med østlig 

 Indskyden. Her vil en Forudsætning om Inversion vanske- 

 lig kunne gjøres gjældende. 



Disse Forholde kunne saaledes neppe lade jsig forene 

 med Forudsætningen om Glimmerskiferen som det absolut 

 yngste overliggende Led. Og hertil skal endvidere fremliæ- 

 ves Forholdet paa Bjarkey, hvor ogsaa Glimmerskiferen — 

 som ovenfor nævnt - skyder ind under Gneis-Graniten un- 

 der en Faldvinkel af 60 a 70 '^. 



- Under den fremholdte Forudsætning, at Gneis-Graniten 

 ikke er af eruptiv Oprindelse, kan den saaledes heller ikke 

 danne Glimmerskif ergr lippens ældste Led. Det rette For- 

 liold er nemlig det, at Gneis-Granit og Skifer inden samme 

 Lagrække gjentagne Gange vexler med liinanden. 



Men i saa Tilfælde er der vel adskillig Saudsynlighed 

 for, at den gneis-granitiske Bjergart i sin Tid i petrografisk 

 Henseende maa have staaet Glimmerskiferen langt nærmere 

 end nu. 



I den fornævnte Afliandling udtaler Lassaulx sig med 

 K. n. V. S. Skr. 7de Bd. 2. 27 



