426 



midt ind i G-ratangen til iioget udentbr Midten af La- 

 vangen, og fortsætter herfra saaledes indover Fastlands- 

 strækningen. Denne sidste Svingelinje antages forøvrigt 

 at kunne forfølges saavel længere mod Syd sora mod 

 Nord til Lenvik eller Bjørelven. 

 Antallet af de lier paaviste Svingninger er saaledes 

 mindre end de gjennem den ovenfor omhandlede Profillinje. 

 Imidlertid skal i saa Henseende bemærkes, at der kunde 

 være nogen Rimelighed for, at en Svingelinje kunde være til- 

 stede inden det brede Sundlob mellem Trondenes og Rollen 

 0, og en anden maaske ogsaa midt efter Kvedf jorden mellem 

 G-apø og Elde ved Kvedfjordens østlige Side. 



Længere mod Nord trækker Kysten sig stadig mere 

 og mere østlig, og Foldningerne ere heller ikke saa regel- 

 mæssigt fremtrædende. skjønt der ogsaa her er ut^dvlsomme 

 Svingninger i Faldretningen. Særlig fortjener i saa Hense- 

 ende at fremhæves den nysnævnte Svingelinje fra G-ratangen- 

 nordover til Bjørelven. 



Faldet er i Regelen stejlt langs Kyststrækningen in- 

 den den der fortrinsvis raadende Gneis-Granit. Her gaar 

 Faldvinkelen sjelden under 60 ". men naar ofte meget der- 

 over. Eftersom man naar mod Øst frem over den egentlige 

 Glimmerskiferafdeling aftager Faldvinkelen. naar kuns sjel- 

 dent opover 45 ". men kan ofte falde saamegét derunder, at 

 Lagstillingen kan nærme sig Horisontalplanet. Dog er og- 

 saa over disse Strøg paa sine Steder at paavise stejl og 

 endog vertikal Lagstilling, ligesom ogsaa denne pafi mange 

 Punkter med Hensyn til Strøgretning vil kunne lindes stærkt 

 afbøjet fra den i det Hele saa regelmæssigt fremtrædende 

 henimod nord-sydlige Retning. 



Det er en naturlig Følge ai" disse Forholde, at Fold- 

 ningerne ere skarpere udprægede langs Kyststrækningen, li- 

 gesom ogsaa Svingelinjerne her følge hyppigere paa hinan- 

 den, mens de derimod over Fastlandsstrækningerne i det Hele 

 ere mindre bestemte, ligesom de ogsaa der følge paa hinan- 

 den med større Mellemrum. Men der kunde vel maaske være 

 Mulighed for, at der ogsaa over Indlandsstrækningenie i Vir- 

 keligheden kunde findes flere Svingninger end de her uævnte. 

 Forholdene over disse Strøg ville dog altid lægge store Hin- 

 dringer i Vejen for mere udtommende Undersøgelser i denne 

 Retning. 



