438 



at opfatte som yngre end den kalkstenførende G-limmer- 

 skifer. 



Nedenfra opad dannes Lagi-ækken af: 



1) Rød og grønlig Lersten (Dividalen og rimeligvis ogsaa 

 Salangsdal). 



2) Kvartsskifer (Dividalen) og sandstenagtig Kvartsit (Sa- 

 langen). Mægtige Partier af ren Kvarts — med Druse- 

 rum, hvori store smukke Bergkrystaller. (Under Reuri 

 paa svensk Side). 



3) Kloritisk Skifer, Lerglimmerskifer, giindsende Skifer i 

 Vexling med eller gaaende over til Alunskifer, — med 

 Indlejninger af sort bituminøs Kalksten og magnesia- 

 holdig Kalksten. Kasf jordens dolomitiske Sten optræder 

 som et mere selvstændigt Led, men antagelig dog nær- 

 mest knyttet til denne Afdeling. Ogsaa Kalkstenen kan 

 her foruden som underordnede Indlejninger optræde i mæg- 

 tige, mere selvstændige Partier. 



Dividalens Kaolin - Sandsten er muligens knyttet 

 liertil. 



4) Lagrækken afsluttes opad ved Glimmerskifer. 



Lagstillingen inden denne Gruppe er oftest svævende, 

 øst-vestlig Strøgretning dog temmelig forherskende, Faldvin- 

 kelen i Regelen svag. Mægtigheden af den hele Lagrække 

 naar sikkerlig op til et Par Tusinde Pod. Afdelingerne 1 

 og 2 indtager heraf den forholdsvis mindste Del, — tilsammen 

 med neppe mere end 4 a 500 Pod. 



Denne Gruppes Afdelinger støde ofte til granitiske 

 Partier. Graniten overlejes i saa Tilfælde af disse Lag 

 uden at den nogetsteds — saavidt iagttaget — gjennembry- 

 der samme. Heller ikke \ille de findes gjennembrudte af 

 andre Massiver. Dette er et Forhold, som vel fortjener at 

 holdes frem. I denne Henseende staar nemlig denne Gruppe 

 i et bestemt Modsætningsforhold til Glimmerskifergruppen, 

 hvis Lagrækker hyppig findes gjennembrudte af granitiske 

 Partier. 



Der er al Sandsynlighed for, at denne tredie Skifer- 

 gi'uppe er at knytte sammen med den før omhandlede 

 Golda-Gruppe inden Amtets nordlige Del. Ogsaa Balsfjor- 

 dens Skiferfelt er at henføre hertil og muligens ogsaa 

 Sandstenen, der bygger Top af Natmaalstind ved Balsfjorden. 



