439 



Med Hensyn til Spørgsmaalet om Gruppens absolute 

 Aldersforhold, vil der for Tiden Intet kunne siges med 

 Bestemthed. Dividalens ejendommelige Sandstensdannelse, 

 Sandstenen opover ITatraaalstinden ved Balsfjorden, ligesom 

 ogsaa de dolomitiske Partier ved Kasfjordvand synes tildels 

 at kunne pege hen paa, at det kunde være forholdsvis yngre 

 Dannelser, der byggede denne Gruppe. Paa den anden fSide 

 synes den Omstændighed, at det hidtil ikke er lykkets at 

 paavise Forsteuinger inden disse Lagrækker. hverken i de 

 her optrædende Kalkstenspartier og heller ikke i de hyppige 

 alunskiferagtige Dannelser, ligesaasnart at tyde hen paa, at 

 deres Afsætning kan være foregaaet enten før Silurtiden 

 eller dog i en undersilurisk Tid. Den inden denne Gruppe 

 saa hyppig fremtrædeude Alunskifer kunde maaske tjene til 

 Støtte for denne sidste Forudsætning. 



II. Massiver. 



a. Dividalens Crranit, 



I de dybere liggende Partier af Dividalen bryder der 

 frem langs Elven en granitisk Bjergart. Allerede lidt oven- 

 for Nedre-Fos træder saadanne granitiske Partier frem, — 

 her dog endnu ikke i Dagen sammenhængende over længere 

 Strækninger, men derimod hyppig vexlende med Afdelinger 

 af Dividalens Skiferfelt. uden at det dog kan sees. at Gra- 

 niten nogetsteds har gjennembrudt dettes Lagrækker. Først 

 opimod Øvre-Fos bryder Graniten frem over større sammen- 

 hængende Strøg, optager her ikke alene Dalbunden, men 

 breder sig ogsaa ud over det vide, langsomt stigende Lav- 

 land, navnlig langs Elvens nordøstre Side op under Foden af 

 de herfra opstigende Fjeldpartier. Graniten fortsætter saa- 

 ledes opover langs Elven og over de vide Højfjeldsindsæuk- 

 niuger, der strækker sig bagenom Store Jertas mægtige 

 Fjeldparti ned imod Altvandet og mod Øst ind imod Rigs- 

 grændsen. 



Graniten overlejes af Dividalens Skifer. 



Bjergarten er snart en mere eller mindre storkornig 

 Orthoklas-Granit med smuk frisk kjødrød Orthoklas, snart 

 afløses Orthoklasen af hvidlig Oligoklas med fin Tvilling- 

 stribning. Glimmeren, der paa sine Steder saagodtsom gan- 



