8 



er naaleformet tilspidset. Ballowilz har undersøgt disse Sæd- 

 fim meget nøje, og han siger om den indre Bygning af deres 

 Hoved hos Krybdyrene: »Der synes mig her at forehgge en Hg- 

 nende Struktur som hos mange Fugle f. Eks. Vanellus, Ciiciilns 

 o. a.«. Del tværstribede Midtstykke hos Slangerne (Ophidia) er 

 frembragt af spiralagtige Dannelser, der omslutter Aksetraaden; 

 det er omgivet af et fint Hylster og faar derved paa friske Præ- 

 parater et glat Udseende. Denne Bygning minder meget om de 

 samme Forhold i Mellemstykket af Duens Sædfim (Ballowitz). 

 I Virkeligheden er jo ogsaa Ligheden mellem Hugormens Sæd- 

 fim (12) og Duens (22) ganske overordentlig, navnlig naar man 

 tager i Betragtning, hvor forskellig disse to Dyrs Ydre er. Den 

 Spiral, der omslutter Aksetraaden, gaar meget let i Stykker, og 

 det er muligvis derfor, at den er lidet fremtrædende paa flere af 

 Fuglenes Sædfim. De tilsyneladende saa afvigende Forhold i 

 Spurvefuglenes (Passerif ormes) Sædfim synes blot at være en 

 noget videre Udvikling af det hos de andre Fugle foreliggende. 

 Hovedet har den samme Grundform hos begge, men hos de første 

 er det enten omgivet med en meget fin skrueformet Hinde, eller 

 ogsaa er selve Hovedet drejet i Proptrækkerform. Man vil se, 

 at denne Omformning er meget forskellig udviklet; hos Raagen 

 (21) er den saaledes saare lidet fremtrædende. Halens Aksetraad 

 og den omsluttende Spiral er hos flere forholdsvis overordentlig 

 lang (hos Bogfinken (13) er den sande Størrelse 0,259 mm, hos 

 Svenske (14) 0,i76 mm, hos Graa Fluesnapper (15) 0,i62 mm, hos 

 Gulbug (17) 0,068 mm), og af hele denne Særprægning synes man 

 ligefrem at kunne aflæse det Aarsagsmoment, som har fremkaldt 

 den. For en saadan Skrue eller Proptrækker er der kun én Be- 

 vægelsesmaade mulig, nemlig den omdrejende. Flere Forskere, 

 navnlig Ballowitz, har da ogsaa kunnet paavise en saadan Ro- 

 tation hos levende Sædfim af Fugle. Det er Halens Aksetraad, 

 der fremkalder Bevægelsen, idet de mange Fibre, hvoraf den be- 

 staar, trækker sig sammen, saa at den kommer til at svinge lige- 

 som en Violinstræng. Ved Hovedets Form omsættes da denne 

 Svingkraft i en omdrejende og fremadskridende Bevægelse. For- 

 uden hos Spurvefugle har Ballowitz iagttaget en saadan Skrue- 

 bevægelse hos Sædfim af Tamhane, Gravand og Vibe. Hos Kryb- 

 dyrene er det samme Tilfældet, medens selve Hovedets Form 

 hos Pattedyrenes Sædfim gør en saadan Bevægelsesmaade umu- 

 lig. Vi forstaar dette bedre, naar vi tænker paa, at Parringen 



