217 



forsinket, hvad er til uvurderlig Skade saavel for Klyderne som 

 for alle de andre Fugle paa Tipperne, da de ikke naar at være 

 udvokset til Høhøsten begynder, og naar først flere hundrede 

 Mennesker med Slaamaskiner befolker Egnen, gaar der jo en 

 Mængde Fugle i Løbet, og desuden maa Fuglenes hele Mod- 

 standskraft blive be- 

 tydelig nedsat naar 

 de er udvokset saa 

 sent. 



Rent bortset fra 

 Oversvømmelsernes 

 direkte Skade paa 

 F'uglene, kunde jeg 

 tænke mig, at man- 

 ge Fugle og deri- 

 blandt vist ogsaa 

 Klyderne maatte sø- 

 ge andre Steder hen 

 af Mangel paa den 

 rette Føde. Vi maa 

 jo tage i Betragtning, 

 at i Tippernes Vel- 

 magtsdage var Van- 

 det om ikke helt 

 ferskt, saa dog me- 

 get brak, og hele Dyrefaunaen var nærmest Ferskvandsfauna; 

 man maa gaa ud fra, at den lavere Dyrebestand dengang 

 netop har været vel egnet som Føde for Fuglene, siden de var 

 saa talrige; derfor kunde det godt tænkes, at den nuværende 

 Fauna af lavere Dyr, der er saa udpræget Saltvands, ikke helt 

 passer for alle Fuglene. Jeg synes f. Eks., at man har Indtryk 

 af, at Fugle som Klyder, Rødben, Kobbersnepper og adskillige 

 andre Vadere ikke helt kan undvære det ferske Vand med dets 

 Dyreliv, og det findes der jo slet ikke mere paa Tipperne. Efter 

 Dr. phil. Johansens sidste Bog er: 1) Insektfaunaen stærkt redu- 

 ceret, 2) Ferskvandssnegle totalt forsvundne og 3) Saltvandssnegle 

 som Blaamusling, Sandmusling, alm. Hjertemusling indvandret. 

 Dr. Johansen siger, at til Karakterdyrene omkring Tipperne hører 

 endnu det lille Krebsdyr, Corophhim, der uden Tvivl alle Dage 

 har spillet en umaadelig Rolle som Fødeemne for Fuglene, men 



Dununser af Klyde. H. Weis Fot. 



