237 



angribe en Flok Knortegæs (Anser torqiiatus), idet den lagde sig 

 tilbage i Luften og nedenfra for ind paa en Fugl i Flokken, 

 som den greb i Brystet og kastede til Jorden, saa at Røveren 

 selv fulgte med næsten lige til Jorden. En Vogterdreng, hvem 

 Fortællingen derom skyldes (som imidlertid havde et fuldkom- 

 ment Præg af Sandhed) havde opsamlet paa en Gang 3 Gæs 

 fra Jorden og derpaa dræbt dem, idet han hurtig løb til og for- 

 drev Falken fra dens Bytte. 



Hr. Mechlenburg fik et Eksemplar, som i Kamp med Haliactns 

 albicilla blev slaaet til Jorden og fanget levende. 1 Januar 1865 

 gi. Han fra Rosenfeldt, endvidere 5 November 1865; 10 Decem- 

 ber 1865 gi. Han fra Nordfeld; 2 September 1866 gi. Hun fra 

 Klintholm. 



Lærkefalk, (Falco subbiiteoj. 2 Juni 1865 kom et Kuld af 

 Fuglens Æg fra Ulvshale, ligesaa 10 Juni 1864 (3 Stkr.); 25 Juni 



1866 en gi. Hun fra Søndersognskov; 6 Juni 1867 Volden (ved 

 Stege) c?. 



Dværgfalk (Falco cesalon). 3 September 1866 gi. Hun fra 

 Tjørnemarke; 24 Maj 1867 Frenderup. 



Taarnfalk (Falco tinniinciihis). Under Sandfaldet og Dron- 

 ningestolen yngle flere Par. Ved Sandfaldet har jeg fundet 

 Skaller af dens Æg. Den er oftere skudt ved Stege og andre 

 Steder. 1868 forekom den her i større Antal; 1866 ligeledes al- 

 mindelig. 



Rødfodfalk (Falco vespertinus). 24 April 1865 blev en gi. 

 Hun skudt i Frenderup (findes i Samlingen^). 



Due høg (Astiir palnmbariiis). Forekommer her i Mængde; 

 i Vinteren 1863/64 udstoppet 14 Ekspl. P. har haft den i Fan- 

 genskab, hvor den holdt sig temmelig vild. Han har i Dec. 



1867 her ved Stege i nogle Dage iagttaget 2 Hunner, af hvilke 

 den ene havde Benene halvt overskudte, men fulgte med den 

 anden og blev ernæret af den. P. antager dette interessante Til- 

 fælde for et almindehgt Træk i Fuglelivet, da man saa ofte 

 træffer paa saarede Fugle, og navnlig Rovfuglene aldeles ikke 

 kunne skaffe sig deres Føde uden Kløernes Hjælp. 



Spurvehøg (Accipiter nisiis). Meget almindelig; dens Æg 



Rederne. I ældre Tid har den bygget i selve Toppen i en mod Syd vendende 

 Hulning, hvor der endnu i 70'erne var svage Rester af Reden tilbage. Den 

 yngler formentlig endnu paa Klinten. G. Hage. 



^ Petersens. 



