5 



at formindske Egnens Ensformighed ornithologisk set. I Søtorup 

 og Ulse Sø med deres faste og stenede Søbred, bevokset med 

 en sparsom Rørbræmme, var der naturligvis ikke gode Yngle- 

 pladser for Fugle; sandt at sige, naar man har nævnet nogle 

 Par af Toppet Lappedykker, var der vist ikke stort mere af 

 Ynglefugle i dem ; men talrige Arter holdt til her i Trækti- 

 derne, overvintrede og havde fuldstændig Fred. Jeg mindes i 

 hvert Tilfælde aldrig at have set nogen Jagt paa disse Søer, 

 hvoraf Følgen ogsaa var, at de Svømmefugle, der laa i dem 

 Vinteren igennem, kunde blive fuldstændig tamme og ofte holdt 

 sig helt inde ved Bredden. At der var fuldstændig Fred kom 

 af, at Godserne Bregentved og Gisselfeld ejede al Jagten paa de 

 Strækninger, der omgav Søerne. 



4. Tilbage staar en Omtale af Haslev By. En By er meget 

 ofte ingen daarlig lagttagelsesplads. Da jeg i 1894 kom til Haslev, 

 bestod den væsentlig af en meget lang Gade med spredt Bebyg- 

 gelse af, mest nye. Huse med Haver til. Stod jeg paa min Gaards- 

 plads, kunde jeg se vidt ud over Markerne imod Vest. Hvor nu 

 den tæt bebyggede Sofiendalsvej ligger, var der en Markvej saa 

 daarlig, at jeg en Vinterdag sad fast med en Vogn i Æltet, saa 

 det var med Møje Hestene kunde rykke Vognen op, og i Vester- 

 gade, nu en af Byens Hovedaarer, var jeg en tidlig Foraarsnat 

 efter et voldsomt Tøbrud, mens jeg var paa Vejen til en Patient, 

 nær druknet i en dyb Grøft. Af ældre Haver laa der i Byen 

 kun Præstegaardshaven og en større Have mellem Jernbanesta- 

 tionen og min egen. Selv anlagde jeg omkring mit Hus paa en 

 Mark en Have paa 1600 Q Meter (2^2 Skp. Land), og morsomt 

 var det at se, hvorledes Fuglelivet efterhaanden udviklede sig 

 her. 1 de første Aar var der Lærker paa Marken lige udenfor 

 Haven, og Digesmutten kom ind i Haven fra sin Yngleplads i 

 en Stenbunke udenfor. Efterhaanden, som Haven voksede til, 

 forsvandt disse Arter, og den blev et Tilholdssted for mange 

 forskellige andre Arter; de smaa Sangere, Fluesnappere, Drosler 

 og andre besøgte den i stigende Tal i Træktiden; om Vinteren 

 gæstedes den af forskellige nordiske Arter, som Sjagger, Silkehale 

 og Dompap, medens adskillige Smaafugle efterhaanden fandt sig 

 Redeplads, dels i ophængte Redekasser, dels frit i Buske; selv- 

 følgelig forøgede det lagttagelsesfeltets Gunstighed, at Nabohaver 

 voksede op rundt om. Men hele denne Indvandring i Haven 

 fortjener en særlig Skildring, som maa opsættes til en bedre 



