35 



gøre, naar det drejer sig om Fugle, hvoraf nogle overvintrer, 

 om de Flokke, man ser tidlig paa Aaret, er overvintrende Fugle 

 eller nyankomne, men naar man tidlig paa Aaret ser Lærker 

 paa Steder, hvor man stadig færdes, og hvor der tidligere ingen 

 har været, saa har man Lov at antage dem for trækkende Fugle. 

 — Det var just ikke Foraar, fordi Lærken hegyndte at vise sig; 

 allerede sidst i Januar kunde man adskillige Aar se større og 

 mindre Flokke: i 1899 hørte jeg den endog synge paa flere 

 Steder 10 Januar, det tidligste Tidspunkt, jeg overhovedet har 

 hørt den. Men det var dog ikke før i Februar, at Lærker viste 

 sig i større Tal, i høj Grad afhængigt af, om det var Frost og 

 Sne eller mildt Vejr. Fra lidt hen i Maaneden kunde man se 

 dem paa Marken enkeltvis, i Smaaflokke eller i spredte større 

 Mængder. Paa en smuk, klar Dag midt i Februar kunde Mar- 

 kerne vrimle af Lærker, medens Smaaflokke fløj over. At det 

 var Fugle, som var paa Træk, kunde ses baade af deres store 

 Antal og af, at de atter kunde forsvinde, saa at næsten ingen 

 blev tilbage. Hvorledes Lærkernes Ankomst og Foraarstræk viste 

 sig for mig i Aarenes Løb, vil ses af efterfølgende Optegnelser: 



1896. 30 Januar, nogle ved Tureby. 



— 10 Februar, nogle sang, flere fløj over. 



1897. 16 — 1 fløj over. 



— 19 — 7 fløj over. 



— 22 — sang. 



1898. 14 — nogle sang. 



— 15-16 — flokkevis paa Marken, enkeltvis trækkende 



over. 



— 27 — mange paa Marken. 



1899. 10 Januar, sang flere Steder. 



— 10 Februar, mange spredt paa Marken. 



1900. 7 Januar, en Flok paa 40 paa Marken ved Haslev (over- 



vintrende). 



— 16 — andetsteds en Flok paa 15. 



— 21 Februar, sang. 



— 25 — mange sang. 



1901. 28 — 1 paa Marken. 



— 3 Marts, mange paa Marken. 



— 4 — en Del sang. 



— 8 — nu i stor Mængde overalt. 



3* 



