39 Karl Pettersen. 
Kvalø-linje, der fra Grepstad spænder sig østover langs Kval- 
øens sydlige side og fremdeles langs øens østlige side, saa 
vil det ved et blik paa kartet sees at linjens østlige punkt 
ved Krabbenes ligger omkring 2'/, mil østenfor Grepstad. 
Af de forskjellige nivellements, der ere foretagne til bestem- 
melse af denne linjes højde over midlere havstand, vil det 
fremgaa at højden overalt paa det nærmeste er den samme. 
Ved Sletnes (Finland) fandtes vistnok en højde af 125’, der 
med 2' overstiger linjens middelhøjde. Men her er vejbanen 
stærkt myrdækket og ved nedgravning til den faste under- 
grund vil trinfladens virkelige højde mindst reduceres til 
samme højde som er paavist for linjestykket Grepstad-Mjelle. 
Ved Krabbenes er højden 124’, en differentse, der er for liden 
til at den her skal kunne komme i synderlig betragtning. 
Det kan altsaa fremholdes at linjen her efter hele dette 
strøg maa paa det nærmeste ligge i samme horisontal-plan, 
medens linjen ved Krabbenes, naar stigningen skulde være 
foregaaet efter den af Bravais angivne maalestok, maatte 
have lagt ca. 19 m. — 38’ højere end forholdet er ved 
Grepstad. 
Linjen ved Grøtsund fandtes efter nivellementet ved Fin- 
kroken at ligge i en højde af 124’ og falder altsaa her saale- 
des sammen med højden af trinet ved Grepstad, at der synes 
at være al grund til at sammenstille disse ved brede sundløb 
helt fra hinanden udskilte linjer som dele af et og samme 
linjesystem. Efter det af Bravais opstillede stigningsforhold 
skulde Grøtsundlinjen i saa tilfælde have lagt ca. 20 m. = 64" 
højere end linjen ved Grepstad. 
Men selv under forudsætning af at der er at paavise en 
paatagelig højdeforskjel mellem linjer, eftersom de ligge læn- 
ger mod øst, ligger her i og for sig intetsomhelst direkte 
bevis for det berettigede i Bravais slutning. Det gjelder 
nemlig her først og fremst at skaffe tilveje ligefremt bevis 
for at disse linjer i virkeligheden danne dele af et og sam- 
