Terrasser og gamle strandlinjer. 19 
ge i en højde af 25,9 m. = 83". I det stejle stødtrin, der 
fører op til trinfladen, er det løse materiale, der helt byg- 
ger stødtrinet, saa fast sammenstampet, at det overalt var 
forbundet med stor vanskelighed at faa det nødvendige fæste 
for den tilspidsede stang, der bærer nivellerspejlet. 
Disse linjer langs Balfjorden ere terrassedannelser, — 
altsaa afsatte i løst materiale og ikke i fast berg. Det vil 
saaledes her være vanskeligt mere nøjagtigt at kunne be- 
stemme fodpunktet for stødtrinet og dermed altsaa trinfla- 
dens højde over havfladen. Differentsen mellem de tre her 
sidst omhandlede profiler er forøvrig ikke større, end at der 
kan være fuld grund til at lægge trinfladerne i en og samme 
højde. Da trinfladen ved Malangsejdet træder mest udpræget 
frem, vil der antagelig være føje til at reducere højdebestem- 
melserne ved Middagsnes og Hestnes til den, der fandtes for 
Malangsejdet. Ffter dette vil alssaa terrassetrinet paa begge 
sider af Balsfjorden ligge i en hgjde af 81’. 
Stornes (udenfor Hestnes). 
Ogsaa her sees en ret udpræget terrassedannelse. Der har 
imidlertid ikke været anledning til at foretage maalinger her. 
13. Kalsletten (fig. 13). 
Denne linje, der tidligere nærmere har været omhand- 
let, *) fandtes ved nivellement at ligge i en højde af 19,3 m. 
= 6% 
Ramfjordnes. 
Her optræder et trin i løst jordsmon. Efter barometer- 
maaling ligger det i en højde af 62’. Trinfladen er her tem- 
melig bred, men tillige stærkt udad skraanende. 
Andersdal. 
Paa søndre side af det anseelige vasdrag, der munder 
ud her, er et terrassetrin. Efter barometermaaling ligger 
trinfladen i en højde af 62”. Den er temmelig bred og i 
rigt maal oversaaet med rullestensblokke. 
*) „Dei fast berg indgravede strandlinjer“, Arch. for Math. og Naturv 3Bd. 
