is Karl Pettersen. 
en hgjde af 24,7 m. = 79, det højere trin i en højde af 
48,6 m. — 155". 
12. Malangsejdet (fig. 12). 
Ved den sydlige side af ejdet under afhænget af det 
høje fjeldparti, der her falder ned mod fjorden og ejdet, op- 
træder et stærkt udpræget trin, der med sin 40' (12,5 m.) 
brede vejlignende bane er at følge et langt stykke i sam- 
menhængende løb indover langs fjorden. 
Fra stranden hæver stødtrinet sig temmelig stejlt op 
mod trinfladen. I stødtrinets lavere liggende partier sees 
flere tæt paa hinanden følgende med havfladen og tillige ind- 
byrdes parallelløbende striber — utvivlsomme merker efter 
gamle havstandslinjer. 
Trinfladen ligger efter nivellement i en hgjde af 25,4 m. 
— 81’; den har en brede af 40° (12,5 m.) og den hælder svagt 
udover, saaledes at sammes ytre kant ligger 3° lavere end 
den indre. Det indre stødtrin, der ligeledes er bygget af 
løst materiale, er temmelig stejlt og stærkt udpræget. 
Dette linjesystem er indgravet efter det ytre fremspring 
af mægtige og vidtudbredte masser af løst materiale, der 
lene sig til fjeldpartiets afhæng mod ejdet. 
Rimeligvis foreligger her en gammel sidemoræne. Ter- 
rassedannelsen ved Malangsejdet er saaledes antagelig dan- 
net gjeunem en samvirken af glaciale og marine kræfter. 
Ind mod ejdet udvider trinfladen sig ganske anseeligt i 
brede. 
Fra nordre side af ejdet træder linjen igjen frem og er 
— enkelte kortere afbrydelser fraregnede — at følge i et 
paa det nærmeste sammenhængende løb indtil Middagsnes. 
Efter nivellement ligger linjen her (12 b) i en højde af 25 
m. = 80" over. m. h. 
12 c. Hestnes ftversover Malangsejde, paa østre side 
af fjorden). 
Her optræder 1 trin, der ved nivellement fandtes at lig- 
