16 Karl Pettersen. 
=~ 
sammen med den øvre Myrelinje. Sigtning med nivellerspe)- 
let giver imidlertid paa en saadan afstand kuns lidet sikre 
resultater, og der kunde maaske paa forhaand vere ligesaa- 
megen rimelighed for at den vil ligge i en hgjde, der nogen- 
lunde falder sammen med den øvre linje ved Fogedelv (112). 
I afstand er denne linje under god belysning ret tydelig — 
paa stedet vil den antagelig kun trede frem lidet bestemt 
og alene i sjeldnere tilfeelde med mere udpreget trinflade. 
9b. Simavik. 
Et stgrre elvefar munder ud her. Mod den sydlige side 
af dettes udmunding treder frem et smukt udviklet terrasse- 
system, dannet af tre paa hinanden følgende trin med høje 
og stejlt stigende stødtrin. 
Det første ligger efter nivellement i en højde af 13,9 m.= 44" 
» andet do. do. 31,9’m. =4102" 
» tredie do. do. 40,4 m. = 129" 
Fra det tredie trins trinflade skyder frem enkelte houge byg- 
gede af fast berg, en haard graa gneis. 
9. Maken (fig. 9). 
Her optræder alene et trin ifølge nivellement i en højde 
af 27,8 m. = 89". Det faste berg stiger fra stranden jevnt 
op til trinet, der i regelen kuns træder frem med lidet ud- 
præget trinflade. Det er ogsaa nærmest betegnet ved den 
nedre kant af nedras eller af stejlt stigende fjeldvægge (stød- 
trin). I frastand træder derimod linjen under god belysning 
ret skarpt frem og er som saadan i sammenhængende løb 
at følge til dalindskjæringen ved Simavik. DBergarten graa 
gneis tildels gneisgranitisk i stejl lagstilling. Strøgretning 130°. 
10. Ytre Kaarvik (noget østenfor samme) fig. 10. 
Her optræder alene 1 trin ifølge nivellement i en højde 
af 22,5 = 7%.  Trinfladen er stærkt udpræget uden syn- 
ligt fald udad og med en brede af opimod 100' (31 m.). 
Stødtrinet stiger op i 20 å 30' (6 å 9 m.) høje vertikale til- 
dels indadheldende vegge. Bergarten dannes af en haard 
