14 Karl Aettersen. 
lement 1 en højde af 16,7 m. = 53’, og ganske er bygget af 
løst materiale. Det høieste trin ligger ifølge nivellement i 
en højde af 39,2 m. — 125°. Trinfladen danner her en of- 
test ret bred myrdækket horisontal vejbane og fra dennes 
indre kant stiger stødtrinet op dels som urd, dels i stejle 
styrtninger, bygget af en haard gneis-granit. Ryggen har 
her i det hele en anseelig højde, og kan paa sine steder i 
stejle styrtninger stige op til 80’ (25 m.) over fodpunktet. 
Naar man op til stødtrinets øvre kant, vil berget herfra 
skraane jevnt opover og intetsteds ovenfor vil der være tegn 
til højere liggende strandlinjedannelser. 
Disse to nævnte linjer ere at følge langs Kvaløens hele 
nordostlige side lige til mundingen af Kvalsund, — det 
øverste trin mere sammenhængende og udpræget, det lavere 
derimod noget svagere og mere brudstykkevis. 
Fra hgjden af den lille ø Tromsø ville disse to linjer 
under heldige lysforholde sees at spænde sig langs Kvaløen 
som to ret skarpt markerede parallelløbende furer. 
7b. Krabbenes. 
De samme to trin som ved Sletnes. Det lavere ifølge 
nivellement i en højde af 16,4 m. = 5%‘, det højere ligele- 
des efter nivellement i en højde af 39 m. = 124" o. m. h. 
Den øvre linjes vejbane er her oftere mindre stærkt udpræ- 
get, ujevn og humpet. Paa andre steder kan den dog naa 
op til en brede af 70 å 80° (22 å 25 m.). Det bagenfor lig- 
gende stødtrin danner oftest en temmelig sammenløbende 
bergvæg. Bergarten er glimmer-gneis og gneis-granit, der 
viser strøgretning af 150° med stejlt vestligt fald. Linjen 
fortsætter sydover til Finvikdalen, og skjær sig her fremdeles 
et godt stykke indover langs dalsiden. Søndenfor Krabbenes 
træder den øvre linjes vejbane mere udpræget frem, og 
navnlig er dette tilfældet søndenfor Finsnæs — mellem dette 
sted og Tofte. 
