Terrasser og gamle strandlinjer. 13 
der tildels vel ogsaa noget tvivlsom. Efter disse strøg be- 
tegnes den mere ved nedrasets nedre kant end ved nogen 
mere bestemt fremtrædende vejbane. 
Forøvrigt er linjen mellem Grepstad og Mjelle i det 
hele at betegne som en af disse egnes mest typisk udprægede 
strandlinjer. 
6 c. Skognes. 
Her optræder en lavere linje efter nivellement i en høj- 
dewar 16.4 my 59 om ht 
Strommen. 
Her et højere bestemt udpræget trin — i samme hgjde 
som den øverste Grepstad- og Mjelle-linje. 
Haukebotten. 
Et smukt udpræget terrassesystem med to trin. Det 
lavere ligger efter barometermaaling i en højde af 60‘, det 
andet i en højde af 123°. Det sidste danner en græsdækket 
sagte udadheldende flade med den anseelige brede af 280’ 
(87,8 m.). Fra denne af lost materiale liggende afsats stiger 
et delvist af fast berg bygget stødtrin frem, i hvilket berg- 
arten dannes af en mild glimmerskifer, der viser fald udad 
mod strandlinjen. 
Det øvre trin ligger saaledes her fremdeles i samme 
højde som det øvre trin langs Kvaløens sydside mellem Grep- 
stad og Mjelle, medens det lavere trin paa det nærmeste 
falder sammen med trinet ved Skognes. 
I strøget mellem Strømmen nordover til Haukebotten 
vil der — efter hvad der hidtil er iagttaget, — ikke være 
at paavise mere bestemt fremtrædende linjesystemer. 
Kalfjorden. 
Langs fjordens sydlige og sydvestlige side skyder frem 
en i løst materiale bygget linje, der efter barometermaaling 
ligger i en højde af 100’. 
7. Finland (Sletnes), fig. 7. 
Her sees to trin, hvoraf det laveste ligger ifølge nivel- 
