38 
Svampeindivider — rene Kæmper i Sammenligning smed 
de smaa enlige Kalksvampe (Fig. 4) ved vore Kyster. 
Der kjendes imidlertid "ogsaa sammensatte Glassvampe 
eller Glassvampe-Kolonier, og den ovenfor kortelig berørte 
Dactyocalyx (Fig. 13) er netop en saadan Glassvampe- 
Koloni, ligesom vor almindelige Vaskesvamp er en Horn- 
svampe - Koloni og den vestindiske Labyrint - Svamp 
(Fig. 9) en enlig Hornsvamp — et Hornsvampeindivid: 
Skjønt denne Afhandling allerede er bleven mere end lang nok 
og dens Anmærkninger (i hvilke jeg har søgt i størst mulig Kort- 
hed at gjøre Rede for alle de Forhold, der have havt Betydning 
under den videnskabelige Drøftelse af Hyalonema-Spørgsmaalet) mere 
end talrige nok, vil jeg dog for de Læseres Skyld, der med Rette 
. ville kræve en dybere Lighed mellem hvad der sammenlignes, tilføje 
nogle sammentrængte Oplysninger om. de Resultater, som den mi- 
kroskopiske Analyse af begge Hovedformers (Hyalonemernes og .Eu- 
plectellernes) Kiselvæv har givet.  Træsnittet S. 6 giver et Billede 
af de forskjellige Former af Kiselnaale, som optræde i en Hyalonema- 
Svamp. Grundformen ér Korsnaalen — en Naaleform som ikke synes 
at optræde udenfor »Glassvampenes« Gruppe — og navnlig det dobbelte 
Kors, d. v..s. 6 Naale, som udstraale fra et fælles Midtpunkt, saaledes 
at. de 4 ligge i et Plan, der danner rette Vinkler med de to andres; 
men disse 6 Grene kunne være udviklede i en meget. forskjellig 
Grad. Snart ere de vandrette, snart de lodrette Grene stærkt til- 
bagetrængte; mangler en af de lodrette, have vi et femgrenet 
Kors, mangle de begge et firgrenet, som ved Hæmning af den 
ene Gren forvandles til et tregrenet o. s. v.; mangle alle de vand- 
rette, fremkommer en simpel mod begge Ender tilspidset Naal. 
Mellem alle disse Naaleformer gives der de utalligste og fuldstændigste 
Overgangs- og Mellemformer, ligeledes i Henseende til Størrelse, 
Førlighed, glat eller kornet Overflade 0. s. v. At Korsformen ligger 
til Grund selv for de simpleste af ;dissse Dannelser, seer man bedst 
deraf, at i dem alle — selv i de lange Traade, der. danne »Snoren« 
eller »Totten« hos Hyalonema og Euplectella — hår den fine Akse- 
kanal i Naalens Midte (hvilket« organiske Midtpunkt iøvrigt ikke er 
Traadens, mathematiske Midtpunkt, men hos. Euplectella endogsaa 
ligger tæt ved »Ankerhovedet«) et enkelt eller dobbelt Kors; det er 
kun undtagelsesvis, at tillige en svag Udbøjning af Naalens Omrids 
påa samme Sted røber den tilbagetrængte Korsform. Selv i Skaftet 
