84 
Gjøre vi atter et stort Spring midt ind i den tredie 
store Periode, den saakaldte tertiære Tid, saa finde vi, 
at den ligner den nuværende meget mere, idet Planternes: 
og Dyrenes Slægter og Arter uagtet mange fremmede 
Former dog i det hele taget staa de nulevende nær. 
Planteriget har udviklet sin hele Blomsterpragt, og blan- 
dede Skove, der ere rige paa mangfoldige Arter af Løv- 
træer, ere traadte i Stedet for de ensformigere Naale- 
skove. Alle Afdelinger af Dyreverdenen ere tilstede i 
stor Mængde; af Pattedyr findes saavel Rovdyr som 
planteædende, og af sidstnævnte især de uformelige, tyk- 
hudede Hovdyr, som nu repræsenteres af Elefanten, Næse- 
hornet og Flodhesten, men som dengang vare tilstede 
i langt større Mængde end nutildags. Klimaet og de 
lokale Forhold udøvede allerede en meget tydelig Ind- 
flydelse; dog var Klimaet i det hele varmere end nu, 
saa at f. Ex. flere Arter Palmer, Lavrbær- og Figen- 
træer trivedes i Tydskland og Schweiz og en rig 
Skovvækst kunde bestaa højt oppe i Norden, i Nord- 
grønland og Banksland, paa Spidsbergen og Island, hvor 
Levninger af dem have holdt sig som Brunkul — paa 
Island kaldet Surturbrand. Der voksede der foruden flere 
Årter Fyrre- og Grantræer af en mere nordisk Karakter 
cypresagtige Naaletræer, af hvilke et i høj Grad lignede 
det nuværende Mammuttræ i Kalifornien, endvidere 
mange Årter Løvtræer, som mere eller mindre afvege 
fra de nulevende, saa som Birk, El, Hassel, Eg, Pil, 
Elm, Ahorn, og, hvad der er endnu mærkværdigere, 
Plataner, Tulipantræer, Valnøddetræer og Vinranker7). 
”) Om denne Tertiærtidens Planteverden i Nordpolarlandene se dette 
Tidsskrift, IV Række, 1. Bd., S. 112: »Landene omkring Nord- 
polen i Nutid og Fortid« af Oswald Heer, og S. 322, samt 2. Bd., 
S. 236. 
