95 
skilte Skabelsesperioder, hvis Plante- og Dyreriger efter 
deres Mening vare forgaaede ved den periodisk indtræ- 
dende Kulde; medens et nyt Liv, en forynget Skab- 
ning i gammel og ny Stil, dannede sig, naar Varmen 
kom igjen, og Gletscherne trak sig tilbage. Karl 
Schimper forsikrer, at han har havt denne Tanke, 
allerede før han ved Charpentier fik nærmere Indsigt 
i Gletscherverdenens Forhold, og udviklede den i et 
Digt »Die Eiszeit», som blev trykt i 1837. 
Samme Åar var det schweiziske Naturforskermøde for- 
samlet i Neuenburg, og samtidig med, at et Brev fra K. 
Sehimper blev forelagt Selskabet, udviklede Agassiz 
i en længere Tale Læren om en almindelig Istid, i hvilken 
alle Schweiz”s Dale havde været opfyldte af Gletschere, 
og ved hvilken man fik Forklaring over Vandreblokkenes 
Udbredning. Denne Tale fremkaldte den livligste Dis- 
kussion og mødte Modsigelse fra mange Sider; men Mod- 
sigelsen forøgede Bestræbelsen efter en fastere Begrundelse. 
Dette maatte naturligvis ske ved at undersøge de 
forhaandenværende' og tilgængelige Fremtoninger og 
nøje at udforske Gletscherne, Betingelserne for at de 
opstaa, vokse ag aftage, deres Virkninger 0. s. v.; og 
Agassiz har erhvervet sig en .ikke ringe Fortjeneste 
ved at paatage sig disse Undersøgelser med en sjelden 
Foretagelsesaand og en beundringsværdig Udholdenhed. 
I en- længere Aarrække tilbragte han nemlig Sommer- 
maanederne paa Gletscherne, dels i Grimselhospitiet, 
dels i en Hule, der var indrettet til Beboelse under det 
stolte Navn »Håtel des Neufchåtelois«, under en stor 
Klippeblok paa Aargletscher-Ishavets Midtmoræne, der 
dannes ved Foreningen af Lauter- og Finsteraargletscheren. 
Her blev de mangfoldigste Undersøgelser udførte over 
