99 
mægtige Isdække ad tunnelagtige Veje, og somikke alene 
samle det Vand, der har dannet sig ved selve Grunden 
af Gletscheren, men ogsaa det, der fra Overfiaden af 
risler ned gjennem Spalter og Kløfter, hvorpaa de til- 
sidst ved Foden af Gletscheren strømme ud gjennem høje, 
hvælvede Udgange, de saakaldte Gletscherporte. Ved 
saaledes at smelte maatte Gletscherne efterhaanden 
trænges tilbage til Grændsen for den evige Sne og ganske 
ødelægges, dersom det Tab, de lide, ikke blev erstattet 
-fra oven." Man kunde let efter det her anførte tro, at 
Gletscherne regelmæssig maatte forstørres om Vinteren 
og formindskes om Sommeren. At dette dog ikke er 
Tilfældet forklares af den Omstændighed, at den Be- 
vægelse i Isen, som bevirker, at den rykker fremad, vel 
ikke ophører ganske om Vinteren, men dog foregaaer 
tre til fire Gange langsommere end om Sommeren. 
Gletscherens Bevægelse følger lignende Love som 
flydende Vands Bevægelse. Den er hurtigere i Gletche- 
rens Midtlinie end i Udkanterne, hvor den bliver lang- 
sommere paa Grund af Gnidningen; ligeledes er den 
hurtigere i Nærheden af Overfladen end ved Grunden, 
hvor Jordbunden lægger den Hindringer ivejen. Den til- 
tager med Underlagets stærkere Hældning, men bliver 
langsommere, naar Dalbunden hæver sig, og ved Forbjerge, 
der springe frem i Dalen. Gletscheren følger herved alle 
Dalens Krumninger og Drejninger ligesom en Flod; 
smaa Gletschere forene sig til større, idet de flyde sam- 
men, ligesom mindre Floder blive til større Strømme. 
" Saaledes opstaaer Aargletscheren ved Foreningen åt Lau- 
teraar- og Finsteraargletscheren; Montblancs store Glet- 
scher, Mer de Glace, dannes af tre Gletschere, som 
g= 
