102 
har iagttaget i denne nederste Del (den saakaldte Gl. 
des Bois) i Juli Maaned, beløber sig til 52” om Dagen, 
den langsomste derimod i December og Januar til 11/7, Som 
aarlig Bevægelse angiver Forbes for den midterste Del 
af Ishavet 500', for den øvre (efter Saussure's Stige) 
375'. Beregnet i Timer veksler: Bevægelsen fra mindre 
end ”/2 indtil 27/2 Tomme, og beløber sig i den' mid- 
terste Del af Ishavet i Gjennemsnit omtrent til 3/4 
Tomme. 
Naturforskerne have beskjæftiget sig meget med at 
forklare denne Bevægelse, og det har varet længe, 
før man har opnaaet en i enhver Henseende tilfreds- 
stillende Forklaring deraf. Saussure tænkte sig den 
blot som en Rutschen eller Gliden paa en skraa Flade; 
men dersom Gletscheren var et stivt, ubevægeligt Legeme, 
saaledes som den tilsyneladende er, kunde den ikke re- 
gelmæssig rutsche videre paa en ujævn Bane, der ofte 
endog er opstigende, men maatte bringes til at staa 
stille ved enhver kraftig Hindring. Charpentier og 
ligeledes Agassiz (denne sidste dog kun tildels) søgte 
at forklare Bevægelsen ved Gletschermassens Udvidelse 
paa Grund af det Vand, som trænger ind i Spalterne 
og fryser om Natten, idet de tillige ved at lade farvede 
Vædsker trænge ind i Gletscherisen viste, at ,den for- 
uden de synlige Klofter og Spalter har talrige haarfine 
Ridser, som gjennemkrydse den i alle Retninger. Men 
en saadan vedvarende regelmæssig Afveksling af Tøen 
og Frysen af det i Gletscheren indtrængende Vand kan 
ikke forklares fysikalsk paa den angivne Maade, thi vel 
smelter Overfladen rigtignok om Dagen ved Varmen, men 
denne kan ikke forhøje Temperaturen i det indre, ligesom 
