107 
af Blokkene blive førte til Gletscherens nederste Ende 
og der styrtede ned; andre blive allerede undervejs skudte 
tilside og, naar Pladsen tillader det, kastede over Bord; 
atter andre, for største: Delen mindre Stene og. Sand, 
komme gjennem Spalterne ned i det indre af Gletscheren 
eller til dens Bund. 
De Grus- og Stenvolde, som Gletscheren paa denne 
Maade danner rundt om sig, kaldes Moræner, og man 
skjelner efter deres Beliggenhed mellem Endemoræner og 
Sidemoræner. Hertil komme endnu Midtmorænerne, som 
opstaa ved at to Gletschere flyde sammen og forene 
deres -Sidemoræner, der nu danne en Grændselinie, som 
paa en lang Strækning, ofte til Gletscherens Ende, skiller 
de to forenede Isstrømme fra hinanden. 
Svagere Midtmoræner opstaae ogsaa ved Klipper, der 
som Øer rage op over Gletscheren eller ved Forbjerge, 
der fra Siden gribe ind i den. Ishavet ved Chamouni 
bærer 4 parallele Midtmoræner, af hvilke de to blive 
dannede ved Foreningen af de tre allerede tidligere om- 
talte Gletschere (Taléfre, Léchaud og Géant); en tredie 
(den østligste) udgaaer fra den saakaldte Jardin, en 
Klippeø, der ligger midt i Glacier du Taléfre og har 
faaet sit Navn paa Grund af sin store Rigdom paa Alpe- 
planter; en fjerde (den vestligste) opstaaer ved en Klippe, 
der rager ind i Glacier du Géant. Aargletscheren bærer 
en Hovedmidtmoræne, som dannes ved Foreningen af 
Lauteraar- og Finsteraargletscherens Sidemoræner og er 
den mægtigste af alle bekjendte Midtmoræner, idet den 
paa sine Steder opnaaer en Brede af 37—42 Metre og 
en Højde af 9—18 Metre. Foruden denne . findes der 
paa hver Side af den flere mindre, som senere tildels 
forene sig, tildels tabe sig. 
