139 
2600 til 2800 Fod.  Vestover synker Furegrændsen 
ligesom alle andre Vegetationsgrændser lavere ned, saa 
at den i Hyllestad et Par Mile fra Havet kun ligger 
1200 Fod over dette. 
Ovenfor de mørke Fureskove ligger et Belte af lyse 
Birkelier; disse naa i de vestlige Egne (f. Ex. ved 
Vadem) op til 1600 Fod; inde i de inderste Dale naaer 
Birken op lige til 3300—3500 Fod. Sammen med Birken 
og ofte lige til dens Grændse gaa Aspen (Populus tre- 
mula), Rognen (Sorbus Aucuparia), Heggen (Prunus 
Padus) og Graaolderen (ÅAlnus incana). I denne 
Region ligge de fleste Sætre, hvorhen Bønderne om 
Sommeren drive Kvæget for at lade det græsse. Birke- 
lierne have i Regelen en yppig Plantevækst, som især 
langs Bækkene ofte næsten er af Mands Højde. 
Den, som kun har seet vore Lavlandes højstammede 
Birke med de fine, hængende Grene, vil tro at have en 
anden Årt for Øje, naar han betragter Fjeldbirken, og 
det er dog den samme. Paa Fjeldet opnaaer den sjelden 
nogen betydelig Højde; i de øverste Lier bliver den kun 
mandshøj, dens Grene ere knudrede, stive og krogede, 
og de sidste Birke ere kun smaa nedliggende forkrøblede 
Buske. : 
Hvor de sidste Birke krybe langs Marken, begynder 
et nyt Belte, Vidiernes. De fugtige Lier klædes af 
tætte Krat af alenhøje Vidier for største Delen med 
graalodne Blade; hist og her optræde Dvergbirk og 
Ener (Betula nana og Juniperus communis). 'Dverg- 
birken er en anden Art end den almindelige; dens Blade 
ligne Birkens, men ere kun af en Negls Størrelse, og 
hele Busken bliver sjelden over 1—15 Alen høj. Disse 
Buske gaa i de østligste Dele af Sogn op omtrent til 
