146 
af Bladnæser (Desmoderne), hvis Bygning ligefrem synes 
beregnet paa at suge Blod. Er denne Levemaade saa- 
ledes end mindre almindelig blandt de sydamerikanske 
Flagermus, end man havde troet, er den maaske til Gjen- 
gjæld mere karakteristisk for den lille Gruppe, hos hvilken 
den findes, end man hidtil har vidst. De Beretninger 
om blodsugende Bladnæser, hvoraf Videnskaben er i Be- 
siddelse, ere ikke flere, end at de her kunne gjengives 
med Forfatternes egne Ord. Ved at vælge denne Frem- 
stillingsform have vi dels til Hensigt at give et fyldigere 
Indtryk af det hele Naturforhold, dels at meddele et 
Exempel paa, hvor vanskeligt det ofte kan være at 
komme til Sandhedens rette Erkjendelse selv i forholdsvis 
simple og lidet indviklede Spørgsmaal, og hvorledes dette 
Maal kun naaes ved manges forenede Bestræbelser og ved 
at den ene Erfaring fremkalder den anden. 
Humboldt siger i sin Beskrivelse af Stepperne ved 
Orinoko: 
"Følger nu efter Dagens brændende Hede den lige 
saa lange Nats Kjølighed, kunne Okser og Heste dog ikke 
nyde Roligheden. Uhyre Flagermus udsuge deres Blod 
som Vampyrer, medens de sove, eller hænge sig fast. paa 
deres Ryg, hvor de frembringe bulnende Saar, hvori Mo- 
skitoer, Bremselarver og en Mængde stikkende Insekter tage 
Bolig." Og i hans Dagbog over Rejsen paa Orinokofloden 
hedder det: "Vor store Dogge blev bidt, eller som de ind- 
fødte sige, ”stukken" paa Snuden af uhyre Flagermus, som 
flagrede om vore Hængekøjer. De havde lange Haler lige- 
som Molosserne, men jeg troer dog, at det var Phyllostomer, 
da disses med Vorter besatte Tunge er et Sugeredskab. som 
de kunne forlænge i en betydelig Grad>). Saaret var lille 
.”) Her er dog nok mere end en Fejltagelse. De allerfleste: Phylio- 
stomer, Glossofager, Desmoder osv. have enten slet ingen Hale 
eller kun en meget ubetydelig, og hos de faa, hvor den maa 
kaldes lang, er den i al Fald helt indesluttet i Flyvehuden og ikke 
som Molossernes fri et kortere eller længere Stykke, -ei heller tyk 
som disses. Phyllostomernes Tunge er tyk og kjødfuld, men 
har dog aldrig Vorter og er ikke meget udstrækkelig; derimod 
