184 
Nissum Bredning erholdte Østers kom derfra. Nu faaes ) 
der næsten ingen mere, og Fangsten paa den maa for ; 
Øjeblikket betragtes søm opgiven. For en Del hidrører 
dette dog ogsaa fra de Vanskeligheder og Ulemper, der 
foraarsages af den store Mængde Sten, som ved Skrab- 
ningen ere blevne løsrevne og nu opfylde Bunden. 
14. Syd for denne findes »Uden Banken« (9: den 
ydre Banke) eller Røjensø-Banken, der opdagedes 
nogle Aar tidligere end hin og ligesom den i de første 
Aar gav uhyre Udbytte, efter Fiskernes sigende indtil 
flere hundrede tusinde; aarlig. Derefter mindskedes den 
og synes nu at være i stærkt aftagende, hvorfor der kun 
i-Ny og Næ skrabes paa den. 
1%... Kallerup og Jestrup - Banken har været kjendt 
i en længere Aarrække, men henlaa i flere Aar saa godt 
som ubenyttet, da Fiskerne afskrækkedes derfra paa Grund 
af de mange Forhindringer, der frembødes af en Mængde 
store og skarpe Sten. Først i det sidste Par Aar, da 
man havde lært denne Bankes store Udstrækning at 
kjende, er den bleven stadigere benyttet, og for Øje- 
blikket ansees den endog for den bedste Banke i Nissum 
Bredning. Den giver imidlertid meget vekslende Udbytte 
paa de forskjellige Steder og søges navnlig med Vind af 
Nordnordost eller Sydsydvest, fordi den da kan beskrabes 
paa langs baade frem og tilbage”). 
%) Det er indlysende, at Vindretningen maa have en vægtig Stemme 
med i Fiskernes Valg af de Banker, hvorpaa de den ene: eller 
. den anden Gang ville fiske. Er der. f. Ex. frisk Vind af. Vest, 
kunne Baadene ikke skrabe paa de østlige Banker i de større 
Bredninger, fordi Bølgegangen 'der er for stærk og Vinden har 
for stor Magt, idet den ikke brydes af noget paa en lang. Stræk- 
ning. At det er fordelagtigst at beskrabe de smalle langstrakte 
Banker fra den ene Ende til den anden, følger ogsaa af sig selv, 
