211 
tilbage (Malpighi og Grew for 200 Aar siden), og der be- 
høves heller ikke nogen stærk Forstørrelse eller noget 
udmærket Instrument for at komme paa det rene dermed; 
men hvad man først langt senere har faaet Klarhed i, 
er, at det egenlig levende i Cellen er det Indhold, som 
den berømte Tibinger Botaniker, Hugo Mohl, gav 
Navnet Protoplasma, og som vi almindelig kalde Celle- 
slimen. Lader man en eller anden Vædske, saasom 
en Jodopløsning, paavirke en Celle, vil man se Proto- 
plasmaen vige tilbage fra Cellevæggen og trække sig 
sammen i Cellens indre (Fig. 1). Det er en kornet, 
sejg og slimet Masse, der er omgivet af en uendelig fin 
Hinde, og som har faaet sit Navn”), fordi det er den 
Masse, hvoraf alt det øvrige i Cellen dannes, nemlig 
ikke blot Stivelsekorn og Bladgrønt indadtil, men ogsaa 
udadtil den Cellehinde, i hvilken Celleslimen findes ind- 
kapslet. Det er derfor en Selvfølge, at Celleslimen,. som i 
kemisk Henseende omfatter de levende æggehvideholdige 
Stoffer i Cellens indre, spiller en vigtig Rolle, naar nye 
Celler skulle dannes; det er da den, der først maa dele 
sig i to eller flere Dele, som saa atter kunne kapsle sig 
ind og danne nye Celler enten indenfor den gamle 
Modercellehinde, der derved gaaer til Grunde, eller fri- 
gjorte fra denne. Det hører fremdeles med til Celle- 
slimens Væsen at være i en stadig Bevægelse, at kunne 
trække sig sammen, forandre Form, gjennemstrømme 
Cellerummet i uafbrudt vekslende Baner, snart hurtig 
og let iagttagelig, snart saa langsomt, at Øjet ikke 
umiddelbart kan. opdage og følge Strømningerne; denne 
Evne til at bevæge sig besidder Celleslimen, hvad enten den 
+) Protoplasma af det græske zpårog, den første, og 72a6uo, Dan- 
nelsesstof. 
