216 
4 
deler sig snart i to Portioner, der ere Grundlaget for 
to nye Kosmarier af samme Form, som dem vi saa 
kobles. Saaledes se vi disse ligge næsten som to Fostre 
korsvis inde i Kimkuglen i Fig. 4, i (da det er korsvis, 
sees den ene kun fra Enden). 
Hermed have vi gjort Bekjendtskab med Fænomenerne 
i denne Arts Livsløb, og paa samme eller dog lignende 
Maade forholde sikkert alle andre Arter af Desmidia- 
Ceres 
En Algegruppe, som i visse Punkter har Lighed 
med Desmidiaceerne, men i andre fjerner sig betydelig 
fra dem, er Diatomeerne: Kiselalger har man kaldt 
dem paa dansk, og det ikke med Urette, thi en af 
deres Ejendommeligheder er den, at de have optaget såa 
megen Kisel i deres Cellevægge, at disse ere uforgænge=- 
lige og kunne modstaa selv stærke Syrer. Derfor" finde 
vi talløse fossile Diatomeer, medens Algerne ellers kun 
have efterladt sig meget faa Spor i Jordlagene; ja en- 
kelte Jordlag, som Moleret og Cementkalken om Lim- 
fjorden, bestaa næsten alene af Diatomeskaller.  Lige- 
som Desmidiaceerne ere de encellede, og de formere sig 
ogsaa som disse overordenlig hurtig ved en Deling; men 
i en Ting foruden i det nævnte fjerne de sig betydelig 
fra dem, nemlig ved aldrig at have et grønt, men et brun- 
ligt Celleindhold. Jeg skal her ikke opholde mig nær- 
mere ved dem, men kun omtale, hvorledes deres kjønslige 
Formering ved Kobling foregaaer. Hosstaaende Fig. 5 giver 
et Billede heraf. I A seer man to Individer af en Årt, 
Cymbella variabilis, som have lagt sig op til hinanden 
i Koblings-Stillingen. Hvert Individs Cellehinde bestaaer 
af to stribede noget halvmaanedannede Kiselskaller, der 
ere holdte sammen ved en ringformig Bindehinde. Kob- 
