220 
ere lige store og, 
naar de dele sig, 
dele sig i to lige 
store  Døtreceller, 
se vi den ene af 
de to koblende Cel- 
ler (b) dele sig i 
en mindre og en 
større, og vi se frem- 
deles, at det er 
denne sidstes Celle- 
krop, som begiver sig Celletraade af Sirogonium sticticum,; A under 
paa Vandring TA å Koblingen, B efter samme med den færdige Kobbelspore. 
Gjenbocellen (a) af den anden Celletraad, som ligger op til 
den. De to Celletraade have nemlig begge ved en svag 
knæformet Bøjning bragt to af deres Celler i. Berøring 
med hinanden, og idet Cellevæggen ligesom hos: Spiro- 
gyra forsvinder paa Berøringsstedet, dannes en fri Pas- 
sage mellem dem. Ogsaa her er Resultatet af Koblingen 
en Spore, som sees helt udviklet i Fig. 8, B; i Mod- 
sætning til Celleslimen i A, der kun har en tynd Slim- 
hinde om sig, sees Sporen i B omgiven af en dobbelt Kon- 
tur, idet dens Celleslim nemlig har indkapslet sig i en 
Cellehinde. Dette samme Fænomen vil man iagttage, 
hvorsomhelst en Kobling af to Cellekroppe eller en Be- 
frugtning har fundet Sted; den med dobbelt Kontur 
forsynede Cellehinde er et Kjendetegn herpaa. 
Der gives endnu forskjellige andre Variationer af 
det samme Thema, hvoraf de mærkeligste ere de to i Fig. 9 
afbildede. I det éne Tilfælde har Koblingen fundet Sted 
mellem to Celler i samme Celletraad og Forbindelses= 
kanalen sees anbragt paa den ligesom en Hank 
