244 
Lovene "for Kometernes Bevægelser; det er jo kun 1500 
Aar siden, at Grækerne begyndte at betragte Stjernerne 
og give dem Navne; endnu kjende mange kun overfladisk 
Stjernehimlen og ere uvidende om Aarsagen til For- 
mørkelsérne. Engang vil der komme en Tid, hvor det, 
som nu er os gaadefuldt, vil være bragt for Lyset ved 
Aarhundreders Flid.« 
"Men allerede paa Seneka's egen Tid var denne 
Udtalelse som en Røst i Ørkenen, Åristoteles, hvis 
Ord var Rettesnor for alle Videnskabsdyrkere, var nem- 
lig åf den modsatte Anskuelse. Efter ham vare Kometerne” 
tørre og varme Dunster, der fra Jorden hæve sig op i 
de højere Luftlag, hvor de komme i Brand og drives af- 
sted af Vinden. Hovedaarsagen til, at Aristoteles for- 
kastede Ideen om Kometernes kosmiske Natur, var, at 
hans Verdenssystem var baseret paa Theorien om de 
solide Krystalsfærer, den ene udenom den anden, paa 
hvilke Planeterne vare befæstede. Da Kometernes uregel- 
mæssige Bevægelser forbød at indrangere dem i Sfære- 
systemet, maatte man altsaa, naar man vilde fastholde, 
at de ere Himmellegemer, lade dem bevæge sig paa 
kryds og paa tvers igjennem Sfærerne, men dette var 
jo efter Forudsætningen om disses Soliditet umuligt. 
I hele Middelalderen fandt Astronomien saa godt som 
ingen Dyrkere i Evropa, men kun i Arabien og Kina. 
Araberne observerede imidlertid ikke Kometerne, og Nu- 
tidens Astronomer maa derfor ty til kinesiske Skrifter 
for at finde Oplysninger om Kometerne fra dette Tidsrum. . 
Medens de evropæiske Annalister kun fortælle om de for- 
mentlige Virkninger, som Kometen udøvede paa Jorden 
og give overdrevne Skildringer af dens umaadelige Stør- 
relse og frygtelige Udseende, berette Kineserne som 
