247 
… heller ikke tilfredsstille Observationerne. Kepler troer 
ikke, at Kometerne ere varige Himmellegemer, »de svømme 
i Ætheren ligesom Hvalfiske i Havet; naar de gaa bort 
fra Solen, ere de gjennemædte af Solstraalerne og op- 
løses snart. « i 
Tycho Brahes og Keplers Ideer vandt ikke 
nogen almindelig Tilslutning; man betragtede endnu stedse 
Kometerne som -overordenlige Fænomener af gaadefuld 
Natur. Den næste Astronom, som vedholdende. beskjæf- 
tigede sig med Kometerne, var Hevel (+ 1687). Han 
var en rig Mand, fra en ung Alder Borgermester i Dan- 
zig, og byggede der et Observatorium paa en Platform 
over tre sammenstødende Huse, hvis Gavle efter Tidens 
Sædvane vendte ud imod Gaden. Her indrettede han 
sig efter en pragtfuld Maalestok i Tycho Brahes 
«Manér med kolossale Instrumenter, paa hvilke han ikke 
anbragte nogen Kikkert, uagtet dette Redskab havde 
været kjendt siden Aarhundredets Begyndelse og præci- 
serede Observationerne betydelig. Hevel nærede nemlig. 
den Indbildning, at Kikkerten viste Himmellegemernes 
Plads forrykket, hvorimod den ikke forvanskede deres 
Form. « Han benyttede derfor Kikkerten til topografiske 
Undersøgelser paa Himlen. 1668 udkom hans » Cometo- 
graphia«, der først omhandler Kometernes Natur og der- 
næst leverer en Fortegnelse over alle Kometer, der have 
vist sig ligefra de ældste Tider”). I sine Anskuelser om 
+) Samtidig udgav en polsk Adelsmand, Stanislaus Lubienitzki 
et stort» Værk: »Theatrum Cometicum« i to Foliobind, af bvilke 
det første meddeler en stor Mængde Observationer af de to Ko- 
meter 1664 og 1665, det andet giver en almindelig Kometfor- 
tegnelse, hvis Øjemed skulde være at vise, at Kometerne aldeles 
ikke bebude Ulykker af nogensomhelst Art. De i Nutiden mest 
