252 
Glands og Størrelse som ved mange af de tidligere Til- 
synekomster. En Del mærkelige Fænomener i selve 
Kometens Form og Beskaffenhed, som ved denne Lejlig- 
hed iagttoges, skulle vi sénere komme til at omtale. 
I Aaret 1912 vil den Halleyske Komet atter komme i 
Perihelium. É 
Men, spørger man sagtens, havde Dørfel da Uret, 
da han paastod, at Kometbanerne ere Parabler? En Pa- 
rabel er jo en aaben Kurve og en Ellipse en lukket; et 
Legeme, der bevæger sig paa en Parabel, kan jo kun 
engang komme i Nærheden af Brændpunktet, det maa 
komme vandrende fra umaadelige Afstande og atter fjerne 
sig 1 det uendelige for aldrig at vende tilbage. . Men 
Dørfels Theori gjælder kun om den Del af Banen, der 
er nærmest Solen, og for de allerfleste Kometers Ved- 
kommende kan denne betragtes som en Parabel. Har 
en Parabel og en Ellipse fælles Brændpunkt og fælles 
Toppunkt, såa vil et desto længere Stykke af Ellipsen 
falde sammen med Parablen, jo mere langstrakt eller ex- 
centrisk Ellipsen er, og gjer man Ellipsens store Akse 
uendelig stor, falde de to Kurver fuldstændig sammen. 
Naar man derfor af Observatianerne finder, at en Komets 
Bane er en Parabel, saa kunne to Tilfælde være mulige. 
Enten bevæger Kometen sig virkelig paa en Parabel og 
kommer altsaa kun engang i Solens og Jordens Nærhed, 
eller den bevæger sig paa en saa langstrakt Ellipse, at 
den ved Solen (Brændpunktet) nærmeste Del af Banen 
faaer Udseende af en Parabel. Hvis vi kunde forfølge 
Kometerne i et længere Stykke af deres Bane, vilde vi 
bedre være istand til at undersøge dennes Beskaffenhed ; 
men paa Grund af deres ringe Lysstyrke forsvinde disse 
Himmellegemer, naar de komme i en større Afstand fra 
